ועדת הכנסת, כנסת 15, פרוטוקול מספר 54, 2000-01-18 10:00

סאלח טריף: אני פותח את ישיבת הוועדה.

סאלח טריף: אנחנו עוסקים בנושא קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק הדיור הציבורי.

סאלח טריף: אני קורא: "חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה) (תיקון מס' 2), התש"ס-1999".

סאלח טריף: מי בעד להעביר את הנושא לוועדת הכלכלה?

סאלח טריף: מי נגד?

סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד - אין

סאלח טריף: הצעת החוק הזאת תועבר לוועדת הכלכלה.

סאלח טריף: ערעורים על החלטת יו"ר הכנסת והסגנים שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר-היום

אליעזר כהן: אני ביקשתי לדבר על הקמת משמר אזרחי של הרשות הפלסטינית בירושלים, ואני לא מבין מדוע לא אישרו לי את זה.

סאלח טריף: חבר-הכנסת דהאמשה, נציג הנשיאות, ינמק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כפי שכולנו יודעים, נשיאות הכנסת לא מצאה מקום לכלול את הנושא הזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מלבד זה, יש הצעה רגילה בנושא.

אליעזר כהן: האם אני יכול להפוך את ההצעה להצעה רגילה?

סאלח טריף: אתה יכול להפוך את ההצעה לרגילה.

סאלח טריף: האם חבר-הכנסת אביגדור ליברמן נמצא כאן?

לסדר-היום בנושא: אביגדור ליברמן קלע לדעתם של גדולים.

לסדר-היום בנושא: באיחור של יומיים, אחרי שאביגדור ליברמן העלה את הרעיון הזה, אפילו יואל מרקוס כתב על זה שראש-הממשלה מבזה את עצמו בנושא הזה.

לסדר-היום בנושא: אנחנו רוצים לדבר על זה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הנושא עלה בשבוע שעבר ונדון בכל הכיוונים, ואני לא יודע אם יש מקום להעלות את זה פעם נוספת.

אבשלום וילן: בעניין הפלסטינים הוא צודק.

אבשלום וילן: על סוריה דובר, על הפלסטינים לא דובר.

אליעזר כהן: מה שהיה בשבוע שעבר, היה בשבוע שעבר.

אליעזר כהן: היום יש משבר חדש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בשבוע שעבר היה מדובר באותו משבר ובאותו נושא.

אליעזר כהן: בשבוע שעבר היה משברון, השבוע יש משבר.

אופיר פינס-פז: זה בניגוד לתקנון.

אופיר פינס-פז: בשבוע שעבר היה דיון דחוף בנושא הזה.

ראובן ריבלין: היה בקשר לסורים, כאן זה גם בקשר לרשות הפלסטינית.

סאלח טריף: אין משבר עם הרשות הפלסטינית.

סאלח טריף: הערעור הבא הוא של חברי-הכנסת חוסניה ג'בארה, עסאם מח'ול ומוחמד כנעאן.

סאלח טריף: הם לא נמצאים כאן ואין מי שמייצג אותם, לכן לא נדון בערעור שלהם.

סאלח טריף: רביזיה על החלטת הוועדה בדבר חריגה מגדר נושא הצעת חוק ההגבלים העסקיים

סאלח טריף: אנחנו עוברים לנושא הרביזיה על החלטת הוועדה בדבר חריגה מגדר נושא הצעת חוק ההגבלים העסקיים (תיקון מס' 5), התשנ"ט-1999.

סאלח טריף: אני מבקש להצביע על החלטת ועדת הכלכלה בדבר נושא חדש.

אבשלום וילן: הנושא פוצל מחוק ההסדרים, נמצא בוועדת הכספים.

אבשלום וילן: אברהם פורז רצה להעלות אותו, והיתה טענה של שלום שמחון ושלי על נושא חדש.

אבשלום וילן: הוועדה קיבלה שנושא חדש יישאר בוועדת הכספים, ומאיר שטרית הגיש בקשה לרביזיה.

סאלח טריף: מי בעד הרביזיה?

סאלח טריף: מי נגד?

סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד - 4 נגד - רוב

סאלח טריף: הרביזיה נדחתה.

סאלח טריף: הצעה לתיקון סעיף 7א בהחלטת ועדת הכנסת בעניין שאילתות בעל-פה

צבי ענבר: הפרק השלישי בתקנון עוסק היום בנושא שאילתות.

צבי ענבר: בנוסף על כך יש החלטה של ועדת הכנסת, שהיתה תקפה לכנסות ה-13 וה-14, החלטה בעניין שאילתות ישירות, שאילתות בעל-פה וסעיף כללי.

צבי ענבר: כל אלה בהחלטה, לא מתוך התקנון.

צבי ענבר: אני מדבר כרגע על סעיף 7א, בעמוד 24 בתקנון.

צבי ענבר: נאמר שם: "תשובות לשאילתות בעל-פה תינתנה בישיבות רגילות של הכנסת בכל יום בשבוע בראשית הישיבה".

צבי ענבר: כאן בקשת יושב-ראש הכנסת היא את המלים "בראשית הישיבה" למחוק, כלומר לא לחייב שזה יהיה בראשית הישיבה.

רחבעם זאבי: מה הנימוק?

אריה האן: בדרך-כלל מכניסים את זה בראשית הישיבה, וזה יהיה בראשית הישיבה.

אריה האן: אבל לפעמים קורה ששר לא יכול להגיע, יש לו עניין דחוף אחר, וחבר-הכנסת רוצה שתינתן לו תשובה.

אריה האן: במקרה כזה אנחנו שמים את השאילתה באמצע סדר היום, ואז חבר-הכנסת יוכל לקבל ביום רביעי את התשובה, אבל לא בראשית הישיבה, כי השר לא נמצא.

רחבעם זאבי: איך הוא יידע מתי זה עולה?

אריה האן: אנחנו מודיעים מראש.

אריה האן: זה יהיה בסדר היום וזה יהיה על לוח המודעות ועל שולחן הכנסת.

אריה האן: זה כדי להקל על חברי-הכנסת, כי הרבה פעמים קרה לנו שחברי-הכנסת רצו את התשובה והשר היה מוכן לענות יותר מאוחר, לפעמים חרגנו, אבל בדרך-כלל היינו צריכים לדחות את זה לכמה ימים ואז זה בא ביום שני או ביום שלישי.

סאלח טריף: צריך שזה יהיה בראשית הישיבה, אבל להשאיר שיקול דעת ליושב-ראש הכנסת לשנות.

אופיר פינס-פז: הבעיה היא שחבר-הכנסת יוצא נפסד, כי אי-אפשר לעשות דבר לשר שלא בא.

נעמי חזן: יש לי חשש בעניין הזה.

נעמי חזן: חבר-הכנסת לא יכול לפרסם את דבר השאילתה עד שהוא לא מקבל תשובה.

נעמי חזן: אם התשובה לשאילתה בעל-פה ניתנת בשעה 20:00, למעשה הוא הפסיד את היתרון הגדול של השאילתה בעל-פה.

נעמי חזן: אני מבינה את הצורך להתחשב מעט בשרים.

נעמי חזן: כיום יש נוהג, ולמעשה זה יהיה כפוף ללוח הזמנים של השרים וזה יוציא את כל המיץ מהשאילתה בעל-פה.

משה גפני: בשום אופן לא.

רחבעם זאבי: אני מציע שיישאר הנוסח כפי שהוא מופיע בתקנון, וזאת מהטעמים הבאים: אחד, מוסד השאילתות בכל פרלמנט מסודר זה מוסד, שגם הציבור מגלה בו עניין.

רחבעם זאבי: ככל שהתקשורת האלקטרונית מכסה יותר את הפרלמנטים, זה בכלל הפך להיות למוסד.

רחבעם זאבי: ייתכן שיהודי בחיפה או בבאר-שבע מתעניין בנושא הזה, אבל אינו רוצה לשמוע את כל הדיונים בכנסת אלא רק את השאילתות, כגון מורה או קצין צבא, הוא רוצה לשמוע חצי שעה ביום שלושה ימים בשבוע את השאילתות.

רחבעם זאבי: אי-אפשר לומר לו, היום תחכה עד שעה 17:00 או עד 21:00.

משה גפני: וגם אז השר לא יבוא.

רחבעם זאבי: דבר שני, השרים מכל הממשלות שחזיתי בארבעה כנסות אינם נותנים כבוד מיוחד לכנסת.

רחבעם זאבי: מעמדה של הכנסת לעומת הממשלה הוא בכרסום מתמיד.

רחבעם זאבי: לא כל השרים צריכים להופיע כל שבוע או כל יום מימות השבוע, זה קורה לשר פעם בחודש, כי הנושאים מתחלקים בין 18-19 שרים בעלי תיקים משמעותיים.

רחבעם זאבי: כלומר זה יכול לקרות לשר פעם בחודש.

רחבעם זאבי: גם אז להתחשב בו?

אופיר פינס-פז: ואם הוא לא בא?

רחבעם זאבי: נביא אותו עם משטרה.

אופיר פינס-פז: חבר-הכנסת הוא שנדפק.

משה גפני: הוא לא יבוא גם אחר-הצהרים או בערב.

רחבעם זאבי: האם העובדה שהוא לא בא אומרת שאנחנו צריכים להרים ידיים?

רחבעם זאבי: הממשלה מכתיבה לכנסת, ולא היא.

רחבעם זאבי: הכנסת היא מעל לממשלה בכל חברה דמוקרטית, ואנחנו מתיימרים להיות חברה דמוקרטית.

רחבעם זאבי: לכן אני מציע שנישאר דבקים בזה, זה לא עומס מיוחד על השרים, הם יכולים לעמוד בזה והם צריכים רק לרצות לכבד את הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: אני בעד להשאיר את המצב כמו שהוא, משלוש סיבות: האחת, פגיעה במוסד השאילתות, כפי שכבר נאמר.

יולי יואל אדלשטיין: דוגמה ראינו לפני כמה דקות כשעמיתי סגן יושב-ראש הכנסת הזכיר שהציעו לחברי-כנסת שהגישו הצעה דחופה להפוך את זה לשאילתה, ומשום מה חברי-כנסת לא ששו להפוך לשאילתה כי הם יודעים מה בדיוק התהליכים גם במצב הנוכחי.

יולי יואל אדלשטיין: קל וחומר אם יידעו שאפשר לשחק עם הזמנים.

יולי יואל אדלשטיין: סיבה שנייה, הטיעון הזה של קבינט, והייתי בנעליים האלה, הוא לא רציני כי לא כל יום עונים על שאילתות.

יולי יואל אדלשטיין: אז מתאמים מול מזכירות הכנסת ולא עונים בתאריך מסוים אלא יומיים אחר-כך.

יולי יואל אדלשטיין: זה לא טיעון שצריך פה להרשים מישהו.

יולי יואל אדלשטיין: דבר שלישי, לדעתי זה דופק את השרים, סליחה על הביטוי הלא יפה, כי אם זה בתחילת סדר היום השר עוד יכול לחשב את זמנו, אבל אם זה בשעה 17:00 או 18:00 ועולה חיים רמון לענות על 2-3 הצעות לסדר היום וכל פעם זה נאום של 40 דקות, אז השר לא יוכל לחשב את זמנו והוא יישב בחדר עם כל הניירות ויחכה עד שיגיע תורו לעלות.

מיכאל איתן: כל העיסוק הזה בנושא השאילתות וניסיון לכרסם בו זה דבר שלא צריך לתת לו יד.

מיכאל איתן: בעידן הזה של חיזוק מעמדו של ראש-הממשלה מול הכנסת, הדבר היחיד כמעט שנשאר לכנסת בשוטף, שעליו גם אפשר לקבל קונסנסוס ולא דווקא קואליציה ואופוזיציה, זה היכולת של הכנסת לשמש כלי לאזרח לקבל מידע מהשלטון.

מיכאל איתן: המדינה שלנו מבחינת הדמוקרטיה לא מספיק חושפת מידע.

מיכאל איתן: יש לנו היסטוריה בטחונית, עלייה, נושאים שונים, והאזרח לא מרגיש מספיק זכאי לקבל מידע, וגם כשהוא מרגיש זכאי ומחפש מידע הוא לא מקבל אותו.

מיכאל איתן: יש לנו חוק חופש המידע, הוא לא נאכף.

מיכאל איתן: חברי-כנסת מבקשים מידע ולא מקבלים אותו, נוהגים בהם בצורה מבזה.

מיכאל איתן: אני מציע לכולנו שהכנסת, וזה יכול להיות יושב-ראש הכנסת או יושב-ראש ועדת הכנסת, לא רק שלא תיתן לכרסם במוסד השאילתה, אלא תדאג להכניס בו שיניים.

מיכאל איתן: היום אחרי 21 יום שר יכול לדחות תשובה לשאילתה לעוד 21 יום.

מיכאל איתן: וגם אחרי 42 יום הוא לא חייב לענות.

מיכאל איתן: המצב הזה לא סביר.

מיכאל איתן: אני מציע שאנחנו נייחד לזה דיון, יש לי גם רעיונות שקשורים בחוק חופש המידע, שחברי-הכנסת יקבלו לפחות את הזכויות שיש היום בחוק חופש המידע לכל אזרח, ושנדאג שיהיו לנו שיניים, שאם אנחנו לא מקבלים תשובה תהיה סנקציה כלפי הממשלה.

משה גפני: ביום רביעי שעבר, כמו ברבים מהמקרים, אני יכול להעיד על כמה נושאים שעברו משבוע לשבוע בגלל ששרים ביקשו לדחות הצעות דחופות לסדר.

משה גפני: על שתיים לפחות אני יודע שהיו ביום רביעי האחרון, וגם בשבוע לאחר מכן השרים לא הגיעו לדיון.

אופיר פינס-פז: אתמול דחו את התשובות לשאילתות לשר הביטחון.

משה גפני: אני מדבר על הצעות דחופות לסדר-היום.

יאיר פרץ: אתמול שר הדתות היה על הדוכן, והיה רק חבר-כנסת אחד ששאל ונכח באולם.

יאיר פרץ: מה הקשר?

זהבה גלאון: אבל שר הדתות חיכה ארבע שעות.

משה גפני: גם אני, כמו חבר-הכנסת זאבי, נמצא כבר בכמה כנסות, והתופעה הזאת של זלזול שרים בכנסת היא מרקיעה שחקים.

משה גפני: הייתי בטוח שלא נתנהג כמו אנשי חלם, שהגשר אצלם היה לא בסדר ואנשים נסעו שם ונפלו לנהר, אז ישבו חכמי חלם והחליטו לבנות בית-חולים מתחת לגשר שם כדי מיד לטפל בפצועים.

משה גפני: הבעיה היא בשרים.

משה גפני: אני הייתי בטוח, שברגע שיש בעיה ששרים לא מגיעים והתופעה הזאת הולכת וגוברת, פועלים לפי התקנון.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אתה מוביל פה רפורמה שאני מסכים עם רובה והיא טובה, רפורמה על חברי-הכנסת וכולי.

משה גפני: יש בתקנון פריבילגיות שיש לשרים.

משה גפני: שר שלא יגיע, נתחיל להכות בו בתקנות, וכשהוא ירצה לבוא ולדבר על סוריה יאמרו לו שלפני חודש הוא היה צריך לענות על שאילתה ולא בא ולכן לא ידבר.

משה גפני: מי שלא רוצה, שיתפטר.

מאיר שטרית: אני מצטרף לכל הדוברים ואני מסכים עם עמדתם.

מאיר שטרית: אין לדחות את העניין של העלאת שאילתות בעל-פה ביום רביעי.

מאיר שטרית: מה שמטריד את אופיר פינס הטריד אותי בזמנו, ושרים לא מגיעים.

מאיר שטרית: לדעתי לא צריך לוותר לשום שר ולא לעבור לסדר היום.

מאיר שטרית: אני מציע להכניס בתקנון תוספת: שר שלא יענה לשאילתה לא יורשה לדבר בכנסת במשך חודש.

משה גפני: נכון.

מיכאל איתן: זה פרס בשבילם, הם לא יבואו.

ראובן ריבלין: יושבים פה שלושה אנשים שמילאו תפקידים בזמנים שונים בקדנציה הקצרה של בנימין נתניהו כיושבי-ראש הקואליציה.

מיכאל איתן: ושרים מקשרים.

ראובן ריבלין: כאשר המפלגות המובילות, העבודה והליכוד, היו למעלה מ-50% מהכנסת, יושב-ראש הכנסת העלה הצעה בנשיאות, שיום רביעי יהיה יום חברי-הכנסת, יום שלישי הוא יום הממשלה, ויום שני הוא יום מעורב שאם אין הצבעת אי-אמון יש נושאים שהממשלה מביאה או הכנסת מביאה בנושאים מרכזיים.

ראובן ריבלין: ההצעה המקורית היתה לחקות את הפרלמנט האנגלי, להביא את כל שרי הממשלה לשבת על שולחן הממשלה ולעשות להם שעה שאלות.

ראובן ריבלין: בהזדמנות זאת חשבנו שנוכל להיות לפה באותם עניינים בוערים שדרשו תשובות.

ראובן ריבלין: כמובן שהממשלה רצתה להתנגד, אבל ניסינו לשכנע אותם ואמרנו שלא יילך אחרת, אנחנו חייבים להגיע למצב של מכשיר השאילתה בעל-פה.

ראובן ריבלין: יושב-ראש הכנסת מאשר עד חמש שאילתות בשבוע.

ראובן ריבלין: בכלל לא עלה על הדעת שהממשלה לא יכולה לענות.

ראובן ריבלין: יכול היה להיות מקרה, שבו אם שר לא יימצא בארץ דוחים את זה או מבקשים משר אחר להשיב.

ראובן ריבלין: הקפדנו על זה במשך תקופה ארוכה.

סאלח טריף: ועל כן, בהסכמת

סאלח טריף: כם פה אחד, אנחנו מורידים את הנושא הזה מסדר היום.

צבי ענבר: לעניין שיבוץ ההחלטה כחלק מהתקנון, חשבנו בהתחלה שאפשר להכניס אותה כולה, ורק לתת לה מספרי סעיפים.

צבי ענבר: בינתיים נוכחנו שיש חזרות וזה מחייב גם שיפוץ ועריכה לשונית, ולכן ברגע שזה יהיה מוכן אנחנו נביא את זה.

צבי ענבר: בינתיים צריך לקבוע, שההחלטה כהחלטה תחול גם בכנסת ה-15.

סאלח טריף: צריך שהתחולה של כל מה שדיברנו כאן תהיה גם בכנסת ה-15.

סאלח טריף: מי בעד?

סאלח טריף: מי נגד?

סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד - אין

סאלח טריף: אין מתנגדים, התחולה אושרה.

סאלח טריף: הצעה לתיקון תקנון הכנסת בנושא שאילתות מהירות

סאלח טריף: אנחנו עוברים לנושא הבא.

סאלח טריף: חלקכם לא יה בדיון בהצעה לתיקון תקנון הכנסת בנושא שאילתות מהירות.

סאלח טריף: הנחנו על שולחן הכנסת הצעה של ועדת הכנסת, להביא חידוש נוסף.

סאלח טריף: העברנו את זה למליאה, והנחנו על שולחן המליאה שאחת לחודש לפחות הממשלה תהיה נוכחת באולם המליאה בהרכבה המלא, בראשות ראש-הממשלה, והיא תענה על שאילתות של חברי-הכנסת.

רחבעם זאבי: לא בהרכב מלא, שר בלי תיק לא צריך להיות.

סאלח טריף: אנחנו בשלב של אחרי החלטת ועדת הכנסת.

סאלח טריף: אבל מכיוון שהיתה פנייה של שר המשפטים ומכיוון שהממשלה התעוררה לנוכח המכה הקשה שניחתה עליה לפי דעתה, אנחנו אפשרנו לנציג משרד המשפטים, עורך-הדין שופמן, לבוא לכאן ולנמק לנו את התלבטויות הממשלה או את השגותיה להחלטת ועדת הכנסת בעניין הזה.

יהושע שופמן: אני רוצה לדייק.

יהושע שופמן: אני לא רוצה לבוא לנמק את הסתייגויות הממשלה לעצם העניין האם הרעיון הוא טוב או לא.

יהושע שופמן: יש שר מקשר בין הממשלה לבין הכנסת.

אופיר פינס-פז: אני מציע להזמין את השר המקשר לוועדה.

יהושע שופמן: ראינו את ההצעה הזאת בשבוע שעבר, וכשבדקנו את ההצעה לתיקון התקנון מול חוק יסוד: הממשלה התברר שיש קשיים משפטיים.

יהושע שופמן: ההצעה הזאת בעצם אומרת, שיושב-ראש הכנסת יקבע מועד לפחות אחת לחודש, אבל הוא לא מוגבל בשיקול דעתו, זה יכול להיות גם יותר מאחת לחודש, ולחייב את כל חברי הממשלה להתייצב במועד שהוא יקבע.

יהושע שופמן: לא נאמר דבר על תיאום ועל הודעה מראש וכדומה.

חוק יסוד: הוועדה הזאת דנה בנושא וקבעה פרוצדורה בתקנון הכנסת כיצד ליישם את הסעיף.

חוק יסוד: זה חוק יסוד.

חוק יסוד: ההצעה אומרת, שיושב-ראש הכנסת, על-פי שיקול דעתו, יקבע לפחות אחת לחודש, אבל הוא יכול גם פעם בשבוע או יותר, מועד ולחייב את ראש-הממשלה להתייצב.

חוק יסוד: לכאורה יש פה סתירה בין חוק יסוד לבין תקנון הכנסת, וחוששני שהתיקון לתקנון לא הביא בחשבון את חוק היסוד.

חוק יסוד: לגבי כלל השרים יש יותר גמישות לכנסת, ונקבע כי הכנסת רשאית לחייב שר להופיע בפניה.

חוק יסוד: שאלה גדולה היא אם הכנסת רשאית להעביר את הסמכות הזאת ליושב-ראש הכנסת.

סאלח טריף: זה לא מתבצע.

יהושע שופמן: אבל זאת סמכותה של הכנסת.

מיכאל איתן: להופיע בפניה גם במליאה וגם בוועדות?

יהושע שופמן: כן, גם בוועדות.

יהושע שופמן: "וכן רשאית ועדה מוועדות הכנסת, במסגרת מילוי תפקידה".

יהושע שופמן: זאת אומרת, יש סמכות כזאת של ועדה ויש סמכות כזאת של מליאה.

יהושע שופמן: לכאורה אין סמכות להעביר את הסמכות הזאת ליושב-ראש הכנסת, שיקבע בלי מנגנון תיאום והודעה מראש.

יהושע שופמן: רק בדיון הקודם דובר על כך שיש מסגרת זמנים, אם לא נוח ביום אחד אז קובעים ליום אחר.

יהושע שופמן: אני בוודאי לא רוצה להגן על התעלמות מהחלטות כנסת.

יהושע שופמן: השר איננו רשאי להתעלם מהחלטות הכנסת.

סאלח טריף: אתה מעלה חיוכים על פנינו.

סאלח טריף: הם התעלמו מראשי ועדות, הם לא באים לישיבות של ועדות.

סאלח טריף: אחרי שיושב-ראש הכנסת מתערב הם באים אחרי שבועיים-שלושה, כשהעניין כבר פאסה.

יאיר פרץ: אפילו מכתבי תשובה הם לא שולחים.

יהושע שופמן: אני לא יכול לדבר בשם כל חברי הממשלה.

יהושע שופמן: רציתי להתייחס לצד המשפטי בלבד.

יהושע שופמן: כאן, שלא כאמור בסעיף 52(ג), מדובר על העברת הסמכות הזאת ליושב-ראש הכנסת, בלי מנגנון תיאום, בלי הגבלה של מספר פעמים.

סאלח טריף: ואם נעשה מנגנון תיאום, ואם נגביל את הישיבה לאחת לחודש?

יהושע שופמן: ההצעה כפי שהונחה מעלה שאלות משפטיות, ולכאורה, ודיברנו הבוקר עם היועץ המשפטי של הכנסת, אין התאמה מלאה ויש צורך בתיקון.

יהושע שופמן: התיקון צריך להתבצע בשני מישורים: מישור אחד, תיאום משפטי.

יהושע שופמן: אני יכול לשתף פעולה עם היועץ המשפטי לכנסת.

יהושע שופמן: הדבר השני זה העניין המהותי, האם כל השרים, האם גם שרים בלי תיק, האם ביום אחד, האם לפצל.

יהושע שופמן: אני אבקש שהדבר הזה ייעשה עם השר המקשר.

יהושע שופמן: בעצם רק חבר-כנסת יכול להגיש הסתייגות תוך 14 יום, אבל ידענו על האפשרות שתהיה החלטת ממשלה וחבר-כנסת יסתייג.

יהושע שופמן: חשבנו שכיוון שהנושא הזה, לפחות בצד המשפטי, לא מלובן בוועדה הזאת, במקום להסתייג ולעשות את זה בהצעות, לבקש שהדיון יוחזר לוועדה הזאת על-מנת להכין מחדש את ההצעה כדי שתתאים לחוק יסוד: הממשלה.

סאלח טריף: הנקודות שהעלית הן נקודות שראוי שגם היועץ המשפטי של הכנסת יתייחס אליהן.

סאלח טריף: אני מניח שאם פספסנו התאמות, מן הראוי שנעשה את ההתאמות האלה.

סאלח טריף: אבל הרעיון מאחורי התיקון של התקנון הוא בהחלט חידוש שקיים בפרלמנטים נאורים בעולם, גם בפרלמנט הבריטי.

סאלח טריף: לנוכח המצב האומלל שבו אנחנו לפעמים יושבים מול ממשלה, מצאנו לנכון לנקוט ביוזמה כדי להביא את הממשלה יום אחד בחודש לכנסת.

סאלח טריף: הכנסת זה לא רק מקום שמביאים בו חוקים לאישור, הכנסת זה מוסד שהציבור רוצה לראות בו חגיגה של דמוקרטיה.

סאלח טריף: אני חושב שלפעמים אנחנו צוחקים על עצמנו, כשאני שואל שאילתה לפני שלושה חודשים ומקבל אותה אתמול, והשר לא מגיע.

סאלח טריף: אני נשארתי אתמול עד 21:30, ופתאום ראיתי שאין שאילתות לסגן שר הביטחון.

סאלח טריף: זה לא ייאמן.

ראובן ריבלין: ביום רביעי שעבר שר העבודה והרווחה ענה לנו על שאילתה בשעה 23:00.

סאלח טריף: אין דבר כזה, שכנסת לא תגן על עצמה עם חיזוקה של הממשלה בעניין הזה של ראש-הממשלה שנבחר ישירות.

סאלח טריף: אם אתה מדבר על 40 חברי-כנסת לאופוזיציה, אני חושב שאין 40 חברי-כנסת לאופוזיציה להביא את ראש-הממשלה, אין להם הכלי הזה.

סאלח טריף: על כן כל העניין הזה הוא באוויר.

סאלח טריף: ואני דווקא אחד מהקואליציה.

זהבה גלאון: אבל מדובר בחוק יסוד.

סאלח טריף: לכן אני חושב שהתיקונים האלה לא רק נחוצים לכנסת, אלא גם לממשלה.

סאלח טריף: שרי הממשלה יקחו די ברצינות את עבודתם ואת שאלותיהם של חברי-הכנסת ואת זה שהם יהיו בקיאים בכל נושא ויעמדו לשפיטת הציבור כאן בכנסת.

סאלח טריף: אין היום בקרה ישירה על הממשלה, הבקרה מאבדת את משמעותה כאשר הדוח מגיע שנה אחרי ונדון שנתיים אחרי.

סאלח טריף: כל מושג השאילתות שנשאלות על נושא אקטואליה הוא בקרה ישירה על פעולות אקטואליות של הממשלה.

סאלח טריף: לדעתי לא רק יש בזה עניין לציבור, יש עניין גם לדמוקרטיה, שכל דבר כזה שעולה בזמן יש לו ערך מוסף.

סאלח טריף: אני לא מבין למה הממשלה צריכה לברוח מזה.

סאלח טריף: ממשלה צריכה לדעת, שאם היא עושה משהן אין לה מה להסתיר והיא צריכה לענות.

סאלח טריף: אם כל הבעיה היא נושא של תיאום של הזמן והמועד בין הממשלה לכנסת, העניין הזה יוסדר.

סאלח טריף: לדעתי אף אחד כאן לא יתנגד שיושב-ראש הכנסת יעשה דברים באופן שרירותי, להפך.

סאלח טריף: זה הקטע המהותי מול הקטע הפרוצדורלי.

סאלח טריף: כל התאמה שצריכה להיות על-פי תקנון, צריך להסדיר אותה.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, אני מסכים עם כל מילה מדבריך, ואני חושב שבעקבות דבריו של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה אין כל סתירה בין חוק היסוד לבין השינוי המוצע בתקנון.

מאיר שטרית: חוק יסוד הוא חוק יסוד, אנחנו לא רוצים לשנות חוק יסוד.

מאיר שטרית: לדעתי הכנסת סוברנית לשנות את התקנון שלה ולחייב את שרי הממשלה להופיע.

מאיר שטרית: שבועת האמונים של כל שר היא: "אני מתחייב לשמור אמונים למדינת-ישראל ולחוקיה ולקיים את החלטות הכנסת".

מאיר שטרית: עם כל הכבוד, אף אחד לא יכול לומר לי ששרי ממשלה, כולל ראש-ממשלה, לא יכולים לבוא שעה אחת בחודש לכנסת.

מאיר שטרית: בעניין זה אני לא מוכן לקבל שום תירוץ.

ראובן ריבלין: מה עוד, ששום החלטה של הכנסת מההחלטות הרגילות הם לא מקיימים.

מאיר שטרית: אם שר בחוץ לארץ או שהוא חולה, בסדר.

מאיר שטרית: אבל לדעתי אין כל סיבה ששרי הממשלה לא יכולים לבוא שעה בחודש לכנסת.

מאיר שטרית: הייתי שר בממשלה, ולא קרה פעם אחת שהיה דיון בכנסת ולא הגעתי לוועדה או למליאה או שלו פניתי לאזרח שפנה אלי באופן אישי, כל אזרח.

מאיר שטרית: לכן הנימוקים האלה הם עצלנות וחוסר נכונות של שרים לבוא לכנסת שמביא לזלזול בכנסת.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, אין מה להיבהל.

מאיר שטרית: אם הממשלה רוצה להיבהל, שתבקש מאחד מחבריה שיגיש הסתייגות ונצביע על זה במליאה.

מאיר שטרית: אני לא נבהל מזה, ואני חושב שאם אנחנו רוצים לעשות רפורמה אמיתית בכנסת ולתת לכנסת מעמד וסמכות ויכולת לדון בנושאים שונים, יש לחייב אותם לבוא לכאן שעה בחודש לשמוע שאילתות מהירות נוסח הפרלמנט הבריטי.

מאיר שטרית: אני לא מציע בעניין הזה להיבהל משום דבר, נמשיך את התהליך כמו שהוא ונצביע על זה בכנסת.

מאיר שטרית: מי שרוצה להתנגד, שיתנגד במליאת הכנסת.

מאיר שטרית: אני מסכים לגמרי עם זה שאין כורח לקבוע שיושב-ראש הכנסת יקבע את היום ואת השעה.

מאיר שטרית: אני מוכן לומר שהממשלה תקבע את היום והשעה.

מאיר שטרית: שהממשלה תודיע שבועיים מראש מתי, ואז חברי-הכנסת יידעו.

ראובן ריבלין: מר שופמן, לפחות האבות המייסדים, שרצו שהכנסת תהיה דבר פורמלי בלבד, נתנו לנו אפשרות לעבוד עבודה נוספת, לקבל מתנות.

ראובן ריבלין: היום מגבילים אותנו, לא נותנים לנו לעבוד ואוי ואבוי למי שיקבל מתנות.

יהושע שופמן: לא באתי להגיד שהממשלה מתנגדת, באתי להגיד שההצעה המשפטית איננה יכולה לעמוד.

יהושע שופמן: לגבי הממשלה, אנא דברו עם נציג הממשלה.

מיכאל איתן: אני מציע שנחשוב מה אנחנו רוצים.

מיכאל איתן: יש כאן עניין של שעה, שאני מבין את המטרה וזאת מגמה טבעית של חיזוק מעמדה של הכנסת מול המצב שהרשות המבצעת התחזקה מאוד, בגלל הרבה סיבות.

מיכאל איתן: זאת תופעה כלל עולמית, ובארץ היא קיבלה משנה תוקף כתוצאה מהעובדה של חוק הבחירה הישירה.

מיכאל איתן: זה לא פלא שאין כאן הבדלים גדולים בין האופוזיציה לקואליציה, כי מי שיושב בבניין הזה מרגיש שהבניין הזה צריך לחזק את מעמדו.

מיכאל איתן: השאלה היא איך עושים את זה.

מיכאל איתן: אתם רוצים בהצגה מצולמת ששעה בחודש תהיה כאן הממשלה, זה גם משהו.

יאיר פרץ: למה הצגה?

מיכאל איתן: כי מה יהיה בשעה הזאת?

מיכאל איתן: אני מבין שמה שמציק לחברי-הכנסת, שהם רוצים לקבל מידע, ובשעה הזאת הם יקבלו מידע.

מיכאל איתן: אני חושב, למשל, שאם נקבע שצריך להשיב לאלפי שאילתות של חברי-כנסת תוך שבוע ימים במקום 21 יום, אנחנו נענה לפונקציה הזאת של קבלת מידע הרבה יותר טוב מבחינה עניינית.

מיכאל איתן: למשל, אני חושב שאם אנחנו נגיע למצב שכמו שאני עמדתי כשר מקשר מעל הבמה ונתנו לי תשובות, נתתי תשובה ואמרתי שאני רוצה לומר את דעתי האישית, שזאת לא תשובה.

מיכאל איתן: עמדתי על הבמה ואמרתי את זה כמי שהביא תשובה של הממשלה, כי התביישתי לקרוא תשובות של שרים שכותב אותן פקיד, בשנה העשירית לעבודתו, והוא נותן את התשובות בעיניים עצומות.

מיכאל איתן: אם אתם רוצים לתקוף את הנושא, אני מציע חוץ ממה שאתם רוצים לעשות עם ההצגה של השעה, שתבחנו את העניין מבחינה מהותית, של מהות העבודה, לא הצורנית.

מיכאל איתן: כל אחד מאתנו עומד במצב הזה, שחבר-כנסת רוצה אינפורמציה, הוא רוצה לדעת כמה משרד החינוך עומד להשקיע השנה בכיתות חדשות.

מיכאל איתן: אם תגישו שאילתה, לא תקבלו תשובה.

מיכאל איתן: יש להם מסורת לא לענות תשובות רלוונטיות.

סאלח טריף: האם אתה לא חושב שהפטנט הזה של שאילתות רגילות פשט את הרגל?

סאלח טריף: יש 30 שאילתות, ושר מגיע בחצות הלילה ואין אף חבר-כנסת.

מיכאל איתן: אני בכלל לא רוצה שהשר יבוא, אני רוצה תשובה.

יאיר פרץ: היא הנותנת.

יאיר פרץ: כששר מקשר קורא את התשובה של השר, השר לא מתבייש.

יאיר פרץ: כשהשר יעמוד וייתן תשובה, הוא יצטרך לתת תשובה עניינית.

יאיר פרץ: שייתנו תשובה למשל על סגירת המפעל באופקים.

מיכאל איתן: יש שאילתה ויש הצעה לסדר-היום, אל תערבבו בין הדברים.

מיכאל איתן: מה שקרה היום באופקים זאת הצעה לסדר-היום, כי זה עניין של מדיניות, של הערכות, זה לא שאילתה למידע.

מיכאל איתן: יש דבר שחברי-כנסת צריכים בעבודתם.

מיכאל איתן: חבר-הכנסת רוצה לדעת נתונים כדי להגיש את ההצעה לסדר-היום.

מיכאל איתן: הוא רוצה לדעת כמה כסף קיבל המפעל באופקים בחמש השנים האחרונות.

מאיר שטרית: זאת הוראת שעה לחצי שנה.

מיכאל איתן: אני לא מתנגד להצעה, אני מנסה להסביר שאנחנו מפספסים בגדול את הבעיה.

מיכאל איתן: אנחנו חושבים לפתור בעיה יסודית על-ידי טקס של שעה.

מיכאל איתן: הבעיה היא במקום אחר.

מיכאל איתן: עכשיו היו פיטורים באופקים, ואנחנו ככנסת רוצים לשקף את הבעיות הציבוריות.

מיכאל איתן: מגישים הצעה לסדר-היום, השר יבוא וייתן תשובה.

מיכאל איתן: יש לנו גם עבודה שוטפת, יום-יומית.

מיכאל איתן: יום יום אני נתקל בבעיות שאני צריך מידע.

ראובן ריבלין: שאילתה בעל-פה מספיקה.

מיכאל איתן: אני רוצה את השאילתה בכתב.

מיכאל איתן: מצדי, שהשר לא יענה, שיביאו את זה לפרוטוקול הכנסת, אבל שתהיה לי תשובה אמיתית.

מיכאל איתן: השאלה היא איך נקבל תשובות לעבודה השוטפת, היום-יומית.

מיכאל איתן: כשאתה שואל שר כמה כסף קיבל המפעל באופקים בשנים האחרונות, לפני שהוא פשט את הרגל, הוא לא יכול לענות והוא גם לא יודע.

מיכאל איתן: זה סוג אחר של מידע.

מיכאל איתן: הדברים שאני אומר הם תוצאה של עבודה ושל מחשבה.

מיכאל איתן: הרבה פעמים אני נתקל בבעיה הזאת, ואני חושב שדווקא על רקע ההתמודדות שלנו אנחנו רוצים לתת תוכן לרשות הזאת, לפרלמנט.

מיכאל איתן: התוכן המרכזי, לדעתי, זה היכולת לקבל מידע.

מיכאל איתן: ולכן אני מציע רביזיה, ולראות בהקשר אחד את השאילתות בעל-פה ואת השאילתות הרגילות ואת השאילתות שאנחנו שולחים ישירות למשרדי השרים, ולראות גם את ההצעות לסדר היום ולנסות לעשות סדר, על-מנת שנוכל לקבל מידע רלוונטי לעבודתנו.

מיכאל איתן: מידע זה כוח, ואם אתם רוצים להיות בעלי כוח תדאגו שיהיה לכם מידע, תדאגו שהממשלה תצטרך לתת לכם מידע.

סאלח טריף: העניין הזה מגיע, משום שלדעתי עד עכשיו נכשלנו בקבלת המידע הזה בזמן נתון.

סאלח טריף: ומידע שאתה מקבל אותו בזמן לא רלוונטי אינו שווה.

ראובן ריבלין: שאילתה בעל-פה בתחילת הדרך היתה מצוינת.

ראובן ריבלין: גם היום זה מכשיר מצוין, ולא צריך לקרוא לממשלה, אלא אם כן אנחנו רוצים לעשות להם מסדר מפעם לפעם.

זהבה גלאון: יישבו שם 21 שרים כמו אידיוטים, ישאלו אותם 7 שאלות, ויכול להיות שהם גם לא יידעו לענות.

אופיר פינס-פז: לא ישאלו אף אחד מהם, ישאלו רק את ראש-הממשלה.

יולי יואל אדלשטיין: יש כאן שני דברים.

יולי יואל אדלשטיין: האחד, שלצורך זה בא עורך-דין שופמן, זה סתירות לכאורה שיש בין הניסוחים בחוק יסוד: הממשלה לבין ההצעה כאן בכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: אינני עורך-דין בהכשרתי, חזקה על הלשכה המשפטית של הכנס ועל המומחים שבאמת יביאו את הדברים האלה לידי מצב סביר ולא תהיה כאן סתירה לא ראויה.

יולי יואל אדלשטיין: לגבי מהות העניין, אני לא נבהל מן המושג "הצגה חודשית", זה חלק מן העניין ודיברו כאן על חבר-הכנסת שרשאי לזמן שר וועדה שרשאית לזמן שר, ואנחנו יודעים מה קורה במציאות.

יולי יואל אדלשטיין: זה בדיוק כמו אותו יהודי בברית-המועצות, שבא לייעוץ משפטי לעורך-דין.

יולי יואל אדלשטיין: הוא שואל, האם יש לי זכות?

יולי יואל אדלשטיין: משיב עורך-הדין: כן.

יולי יואל אדלשטיין: אומר היהודי: לא סיימתי, האם יש לי זכות?

יולי יואל אדלשטיין: משיב עורך-הדין: כן.

יולי יואל אדלשטיין: אומר היהודי: ננסה אחרת, האם אני יכול?

יולי יואל אדלשטיין: משיב עורך-הדין: לא.

יולי יואל אדלשטיין: זה בדיוק המצב שאנחנו לא רוצים להגיע אליו, ולכן אם יש תשומת לב תקשורתית ואם יש הצגה חודשית, אין כל דבר רע בזה.

יולי יואל אדלשטיין: ולכל החוששים שהשרים יישבו ולא יידעו מה לענות, אני חייב להעיד באופן אישי.

יולי יואל אדלשטיין: לפני 4-5 שבועות הייתי בפרלמנט בקנדה, ובדיוק נחתי בשעה כזאת של שאלות לכל הממשלה.

יולי יואל אדלשטיין: זה בדיוק הטקס שיש שם, כל שרי הממשלה היו, כל חברי הפרלמנט רצו כמו עדר פילים לתוך האולם, כל המקומות היו תפוסים, והשרים ידעו טוב מאוד מה לענות וחברי הפרלמנט ידעו טוב מאוד מה לשאול, וזה שודר בשידור ישיר.

אופיר פינס-פז: אני חושב שהכוונות של ההצעה הזאת הן לא כוונות טהורות.

אופיר פינס-פז: אני בהחלט בעד להרחיב את בסיס המידע שלנו, כולל בזמן אמת.

אופיר פינס-פז: אבל צריך להחליט אם אנחנו עושים את זה כדי לקבל מידע יותר רציני בצורה יותר מהירה, או שאנחנו רוצים לעשות הצגה או טקס "זובור" לראש-הממשלה ולשרים.

אופיר פינס-פז: אני בהחלט מוכן ללכת למצב שבו אנחנו משפרים את מנגנון השאילתה.

אופיר פינס-פז: למשל, למה לכל חבר-כנסת יש רק שתי שאילתות בעל-פה במושב?

אופיר פינס-פז: זה ממש מעט, ויכול להיות שצריך יותר.

אופיר פינס-פז: אני מוכן ללכת למצב שבו אי-אפשר להשיב בשם ראש-הממשלה על שאילתה בעל-פה.

אופיר פינס-פז: אבל תראו מאיזו קיצוניות לאיזו קיצוניות אנחנו עוברים.

אופיר פינס-פז: ממצב שהיום שר יכול להשיב בשם כולם, כולל ראש-הממשלה וכולל שר אחר, למצב שבו אנחנו כופים על ראש-הממשלה ועל כל השרים להגיע לדיון שאנחנו עושים ושואלים שעה.

אופיר פינס-פז: שעה שאלות זה 40-50 שאלות.

יולי יואל אדלשטיין: זה מחולק ל-23 שרים.

אופיר פינס-פז: מה שיקרה בפועל הוא, שאת רוב השרים לא ישאלו שום שאלה, כי הם שרים בשולי העניין הפוליטי.

אופיר פינס-פז: אני חושב שבסופו של דבר ישאלו או את ראש-הממשלה או את שר הביטחון, ואת יתר השרים לא ישאלו.

אופיר פינס-פז: אני בעד לעשות משהו.

אופיר פינס-פז: אפשר להזמין את ראש-הממשלה בלי כל השרים.

אופיר פינס-פז: אם מזמינים כבר את השרים, אנחנו הרי תמיד מאפשרים לראש-הממשלה שמישהו אחר ישיב בשמו.

מאיר שטרית: או שנעשה הפוך, שראש-הממשלה יכול להשיב בשם כל השרים.

אופיר פינס-פז: אני מציע, שאם מחליטים על משהו, אז שנחליט בתקנון שיצטרכו לשאול כל שר במסגרת מסוימת, כך שלא יקרה ששר אחד מקבל 20 שאלות מתוך ה-30, והשרים האחרים לא נשאלים בכלל או נשאלים שאלה אחת.

אופיר פינס-פז: נחליט שאפשר לשאול כל שר מספר שאלות מסוים.

אופיר פינס-פז: אפשר להחליט ששואלים את השאלות לא ברגע אחד, כדי לפתור את מה שמיכאל איתן אומר, אלא שנעשה את זה כמו המנגנון של שאילתה בעל-פה.

אופיר פינס-פז: זאת אומרת, שאנחנו כבר מגישים את השאלות בכתב מראש, השרים יודעים מראש מה השאלות ויודעים מראש גם לתת תשובות.

אופיר פינס-פז: תמיד אפשר לומר שתשובות הן לא תשובות, ואני לא מתווכח על זה.

אופיר פינס-פז: אני עוד לא החלטתי מה עושים כשתשובות הן שקריות, או מסתירות את האמת.

מיכאל איתן: צריך להקים מנגנון לתשובות לא מספקות או מתחמקות.

אופיר פינס-פז: היו לי אתמול שתי שאילתות לשר הדתות, ואמרתי לעצמי שחבל לי להישאר כי אני יודע שאני אצא עם אותו מידע שהיה לי כשבאתי, אז למה לי להישאר עוד שעתיים?

אופיר פינס-פז: זה הופך את כל העניין לפארסה.

אופיר פינס-פז: הכיוון באופן אישי נראה לי.

אופיר פינס-פז: נדמה לי שאנחנו לא מציעים את זה בצורה הנכונה, גם לא היעילה וגם לא המספקת.

אופיר פינס-פז: הצגה פה תהיה פעם או פעמיים ואולי גם יותר, אבל למעשה אני חושב שמלבד הצגה או טקס אנחנו לא משיגים את מה שכדאי להשיג.

אופיר פינס-פז: יש לי תחושה שיש פה גם רצן להביך מישהו שלא לצורך, ואני בוודאי לא יכול לתת לזה יד.

אופיר פינס-פז: אני חושב שגם חברי-כנסת משוחררים יותר ממני לא צריכים לתת לזה יד בנוסח הזה, אלא צריך ללכת לנוסח אחר.

אופיר פינס-פז: אני גם מציע להזמין את השר המקשר לדיון כזה ואת יושב-ראש הכנסת, ולקחת בחשבון כמה דברים שחסרים עכשיו.

אופיר פינס-פז: אני לא מתנגד באופן גורף לעניין, אני חושב שצריך לשפר אותו באופן מהותי כדי להפוך את זה לכלי גם מכובד וגם יעיל.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, מבחינת עמדת הממשלה לגבי חוק יסוד ועמדתו של ידידי יהושע שופמן, המשפטן המכובד שאני תמיד שומע את דבריו בהקשבה רבה, אין קשר בין חוק יסוד לבין תקנון הכנסת.

משה גפני: אני הייתי בין המחוקקים לצערי את חוק היסוד והצבעתי כמובן נגד, וגם היום אני נגד החוק הזה.

משה גפני: חוק היסוד העמיד את הכנסת בפני מצב שהוא כמעט בלתי אפשרי, שייבחר ראש-ממשלה על-ידי העם ומבחינת חוק היסוד לא יהיה לו קשר עם הכנסת, הוא לא יהיה חייב לבוא לכאן.

משה גפני: ואז נקבע בחוק היסוד מה שנקרא בארצות-הברית האיזונים הידועים על הנשיא, שלא הועילו דבר, לא תרמו דבר.

משה גפני: ראש-הממשלה צריך את הכנסת בשביל מניפולציות, אבל הוא לא צריך את הכנסת בשביל להופיע בה, והוא לא מופיע.

משה גפני: מה שהיה מדובר בחוק היסוד זה שראש-הממשלה יבוא לכנסת וימסור הודעה ויהיה דיון על הדברים שלו.

משה גפני: לא מדובר על שאילתה, לא מדובר על מידע, מדובר על דיון שראש-ממשלה צריך לעשות.

משה גפני: מתנהל משא-ומתן עם סוריה, הכנסת מנותקת מהעניין לחלוטין.

מאיר שטרית: גם הממשלה.

משה גפני: גם הממשלה, אבל מהממשלה לא אכפת לי.

משה גפני: הכנסת מנותקת, וזאת היתה הכוונה בחוק היסוד.

משה גפני: ההצעה הנוכחית איננה סותרת חוק יסוד, איננה נוגעת לחוק יסוד, לדעתי הלא משפטית, כמחוקק שהצביע נגד החוק.

משה גפני: לגופו של עניין, יש פה צדק רב במה שאמרו קודמיי.

משה גפני: זה שראש-הממשלה צריך להתייצב בפני הכנסת, זה מחויב המציאות וצריך לקבוע את זה בתקנון.

משה גפני: זה שחברי-הכנסת צריכים לקבל מידע, זה מחויב המציאות, מכיוון שהשאילתה היא דבר חשוב והשאילתה בעל-פה היא דבר עוד יותר חשוב, אבל זה הולך ונשחק באופן חמור ביותר, וזה נכון שבמסגרת הרפורמה והכניסה היום לתוך מה שהיה עד היום בתקנון בעניין הזה צריך להיכנס גם מהו המידע שאנחנו מקבלים.

משה גפני: יש שרים שאנחנו מקבלים מהם מידע שהוא מידע אמיתי, רלוונטי, הם גם עונים בזמן.

משה גפני: אני יכול היום להציג אותם בשמותיהם.

משה גפני: ויש כאלה שלא יודעים מה שנעשה במשרד שלהם, הם מגישים מידע לא נכון ולא בזמן ודוחים את העניין.

מאיר שטרית: הסכנה הגדולה היא, שבסוף ייחשף שלשרים אין מושג על מה הם מדברים.

יאיר פרץ: אולי זאת המטרה.

סאלח טריף: יש כאלה שטוענים שזה מביך.

סאלח טריף: אני לא צריך להביך, שהוא יהיה במבוכה.

משה גפני: זה ששר לא יידע לענות על מה שנעשה במשרדו, זה גם כן מידע לציבור.

משה גפני: הכנסת כרשות מפקחת על הרשות המבצעת צריכה גם את זה לדעת, ששר לא יודע מה שנעשה במשרדו במסגרת הרחבת הממשלה.

משה גפני: אני מציע להזמין לכאן את השר המקשר ואת יושב-ראש הכנסת, אבל אולי לעשות הפרדה.

משה גפני: כשראש-הממשלה מגיע, ראש-הממשלה מגיע.

משה גפני: להביא את ראש-הממשלה אחת לחודש בתיאום ובמסגרת של כמה שאלות שהוא יצטרך להשיב עליהן.

משה גפני: זה אגב לא סותר את חוק היסוד.

משה גפני: צריך גם להביא ארבעה שרי ממשלה באותו יום.

משה גפני: יכול להיות שצריך לעשות הצגה אחת לשלושה או לארבעה חודשים, שיבואו ראש-הממשלה עם כל השרים, אז זאת תהיה יותר הצגה שהיא חשובה מאשר הנושא הרלוונטי של קבלת מידע.

משה גפני: אבל לעניין המידע שראש-הממשלה יבוא אחת לחודש, יישב פה שעה, יענה על שאלות יחד עם 4-5 שרים במסגרת נוספת, והצגה אחת לכמה חודשים, שהיא גם חשובה.

נעמי חזן: יש לי רושם שהממשלה לא עומדת בתקנון הכנסת, ולכן אנחנו מנסים לשנות את כללי המשחק, וזאת לא פעם ראשונה.

נעמי חזן: זה דווקא די מצער, כי יש לנו כלים להכריח את השרים להשיב על שאילתות.

נעמי חזן: יש כל מיני סנקציות שאפשר להפעיל, אבל את זה אנחנו לא עושים.

נעמי חזן: אנחנו יכולים גם לקצר את המועד על-ידי שינוי תקנון, ואת זה אנחנו לא עושים.

סאלח טריף: אנחנו גם עושים, גברתי.

סאלח טריף: את כל העניין של שינוי התקנון התחלנו ונסיים.

נעמי חזן: מה שאנחנו עושים במקום לתקן, לגבש, לחזק, לחדד, אנחנו ממציאים.

נעמי חזן: חלק מהדברים הם טובים וחלק מאוד בעייתיים.

נעמי חזן: שעת שאילתות מהסוג הזה זה לא כלי לקבל תשובות לשאלות, אלא אולי למשהו אחר.

נעמי חזן: אני חושבת שהוא מאוד בעייתי.

נעמי חזן: אגב, הנוהג בפרלמנט בקנדה קיים, וכן בכמה פרלמנטים אנגלוסקסיים אחרים.

נעמי חזן: זה פרלמנט הרבה יותר גדול, זה נוהג מאוד מקובל ומאוד מסודר.

נעמי חזן: הוא לא נוסה אצלנו.

נעמי חזן: שעת השאילתות בקנדה אין המטרה שלה לקבל תשובות על שאלות, אלא זה טקס ניגוח הדדי שקיים מימים ימימה.

נעמי חזן: דווקא בנושא השאילתות אני חושבת שאנחנו עושים טעות פרוצדורלית בזה שאנחנו מתקנים טיפין-טיפין את ההצעה על שינוי שאילתות בעל-פה.

נעמי חזן: יש הצעה על שאילתות מהירות, עוד לא נגענו בפסק הזמן שניתן לשר להשיב על שאילתה רגילה.

נעמי חזן: אני חושבת שהדרך לטפל בנושא הזה היא לטפל באופן כללי במכלול הסוגיות שעולות לגבי שאילתות.

נעמי חזן: אני לא בטוחה שאנחנו עושים טובה לעצמנו בזה שאנחנו מטפלים בשאלה הזאת טיפין-טיפין.

נעמי חזן: הייתי רוצה בדיקה יותר יסודית של כל הסוגיה של שאילתות, כדי שנוכל למצוא פתרונות למה שמיכאל איתן אמר.

נעמי חזן: נקודה אחרונה, שעה שלמה צבי ענבר, שלא כהרגלו, יושב בשקט ולא משיב על השאלה המתבקשת, האם יש פה בעיה עם חוק יסוד: הממשלה, האם אנחנו צריכים לתקן את חוק יסוד: הממשלה בכדי להכניס תיקון מעין זה לתקנון הכנסת.

נעמי חזן: אני לא יודעת מה התשובה שלך לשאלה הזאת.

נעמי חזן: כמתנגדת גדולה לחוק יסוד: הממשלה החדש אני יכולה לחשוב על הרבה סיבות לבטל את החוק הזה, אבל בינתיים כשהוא קיים והוא חוק יסוד, השאלה היא אם יש פה סתירה או לא, והאם זה מחייב תיקון של חוק יסוד: הממשלה.

רחבעם זאבי: ככלל אני שמרן בתקנון, אבל אנחנו צריכים לזכור שזאת היא הכנסת השנייה שחיה בדפוסים חדשים אל מול הרשות המבצעת.

רחבעם זאבי: כשהתחילה הכנסת ה-14, שהיתה הכנסת הראשונה בשיטת הבחירה הישירה, כבר בישיבת הפתיחה דובר על זה שאנחנו נצטרך לחשוב היטב איך אנחנו מכלכלים את מעשינו, מפני שאנחנו חיים במושגים שהיו תקפים יותר מ-40 שנה בשיטת בחירה אחרת.

רחבעם זאבי: היות שיחסי כנסת-ממשלה הם מסובכים, ולמרות שאני שואף לזה אני לא מעריך שאנחנו הולכים לבטל את הבחירה הישירה, אנחנו צריכים לתקוף את כל הנושא של עבודת הכנסת בראייה איך היחסים שלנו עם הממשלה, וקצת דיברתי על זה בסעיף הקודם שהיה פה בסדר היום.

רחבעם זאבי: אני תומך במה שאמרה חברת-הכנסת חזן, שאנחנו צריכים לטפל בכל מוסד השאילתות לסוגיהן – רגילה, דחופה וישירה.

רחבעם זאבי: יש השפעה ביניהן, וצריך לראות הכל ביחד.

רחבעם זאבי: אבל העלו פה דבר אחד, שאם יקבלו את ההצעה ויחליטו לעשות אותה, המועד לא צריך להיות בתיאום וגם לא שהממשלה תקבע, אלא פשוט להגיד בתחילת הישיבה ביום ד' הראשון של כל חודש בלוח הכללי.

רחבעם זאבי: אז אנחנו שומרים על כבוד הממשלה ושומרים על כבוד הכנסת ומבטיחים שהתינוק לא נזרק עם המים.

רחבעם זאבי: לסיכום, אני בעד לתקוף את הנושא, אבל בראייה כוללת של כל שלושת סוגי השאילתות הקיימות היום בתקנון, לאור זה שאנחנו חיים בעידן של בחירה ישירה.

רחבעם זאבי: ואם בכל אופן לא יקבלו את זה ויחליטו היום שמאמצים את זה, אני מבקש שייקבע שזה יידון בתחילת הישיבה ביום ד' הראשון של כל חודש בלוח הכללי.

אליעזר זנדברג: אני לא אכנס לנושא החוקתי ולשאלה כיצד עומד חוק היסוד.

אליעזר זנדברג: אני מניח שמשפטנים יטפלו בזה בנפרד.

אליעזר זנדברג: אני רוצה לתאר מה הייתי רוצה שיהיה בשורה התחתונה.

אליעזר זנדברג: אני חושב שזה נחוץ שהתשובות לשאילתות תינתנה מהר, ורציתי להציע גם כן את מה שאופיר פינס הציע, שנלך על הרחבת המנגנון הזה של שאילתה בעל-פה.

אליעזר זנדברג: יש לי שאילתות מהקדנציה הראשונה שלי כאן

אליעזר זנדברג: שהמתינו למעלה מ-1000 ימים ולא זכו לתשובה, אז מה אפשר לעשות חוץ מלכתוב?

צבי ענבר: חברת-הכנסת לימור לבנת לפני שתי כנסות פנתה לבג"ץ, ותוך שבועיים נענו כל השאילתות.

סאלח טריף: זאת עצה רעה מאוד.

נעמי חזן: אם חבר-כנסת צריך לפנות לבג"ץ, זאת לא תשובה.

טלב אלסאנע: זה מראה על חולשה של הכנסת.

נעמי חזן: הכנסת צריכה להפעיל את הסנקציות.

אליעזר זנדברג: אם הכנסת תממן לי בג"צים, אני אשמח לעשות את זה.

אליעזר זנדברג: הביקורת הציבורית ומה שמתרחש במליאה והעובדה שזה מסוקר – יש לזה השפעה מכרעת.

אליעזר זנדברג: לכן שר לא יתחמק במובן של לא לתת תשובה בכלל.

אליעזר זנדברג: ואם העניין הזה יבוא פעם בשבועיים, כפי שאני מציע, עם הודעה של יום או יומיים מראש מה הנושא, אז לבטח שאם פעם אחת הוא יתחמק, כחלוף שבועיים אפשר לחזור שוב לאותו נושא.

אליעזר זנדברג: כך ששאלת המידע לדעתי צריכה להיפתר באמצעות הרחבה והענקת משמעות ונפח לשאילתה בעל-פה.

אליעזר זנדברג: אבל אני לא פוסל גם את ההצעה שעולה כאן בפנינו, כי לדעתי ההצעה הזאת לא נועדה להוציא מידע במובן הנקודתי.

אליעזר זנדברג: ההצעה שלפנינו היא סוג של דיאלוג, שהוא צריך להיות נקודתי ולא על מדיניות הממשלה בנושא המשא-ומתן.

אליעזר זנדברג: דיאלוג נקודתי עם השר, בדברים שהם יותר מדיניות ופחות אינפורמציה יבשה.

אליעזר זנדברג: כאן אני מבדיל בין השאילתות בעל-פה לבין העניין הזה, ומכאן שאני מברך על שני המוסדות.

אליעזר זנדברג: לא הייתי מציע שנעשה בדיקה כוללת.

אליעזר זנדברג: ראשית, כל ההסדרים האלה הם לחצי שנה, זה זמן מספיק, בואו נתחיל.

אליעזר זנדברג: דבר שני, אם נחכה לבדיקה הכוללת אני חושש שימי הכנסת יסתיימו עוד לפני שנסיים.

צבי ענבר: שמעתי ושמחתי על תגובת

צבי ענבר: כם הנזעמת בקשר להצעתי לפנות לבג"ץ, אתם צודקים.

צבי ענבר: אני יכול להציע לכם פתרון, סעיף 50 לתקנון הכנסת יתוקן.

צבי ענבר: בסעיף 50 נאמר: "חבר הממשלה המדבר בשמה רשאי לבקש את רשות הדיבור בכל שלבי הדיון, בין סיעתי ובין אישי".

צבי ענבר: אני מציע שייאמר בו: "חבר הממשלה, למעט חבר ממשלה שלא ענה על שאילתה תוך 42 ימים, ולמעט סגן שר במשרדו, רשאי לבקש את רשות הדיבור..."

מאיר שטרית: את זה נעשה בישיבת ועדת המשנה הבאה.

צבי ענבר: לכנסת יש אפשרות, אם רק תרצו בכך.

צבי ענבר: צריך להיות ברור, שלא יהיה זה מן הראוי שוועדת הכנסת תתקן תקנון שיסתור הוראה של חוק יסוד.

מאיר שטרית: במה הוא סותר?

רחבעם זאבי: אבל אפשר להביא אותו כשר הביטחון.

צבי ענבר: נכון, שר הביטחון חייב להתייצב.

צבי ענבר: ובעניין הזה פתרון זמני לשאלה בוודאי שישנו.

צבי ענבר: לגבי ראש-הממשלה, אם הוא יהיה נפרד משר הביטחון, צריך יהיה למצוא דרך של תיאום עם יושב-ראש הכנסת בקשר להתייצבותו, אבל אי-אפשר בתקנון כל עוד לא תוקן חוק היסוד, ואני לא רואה את חוק היסוד מתוקן כל-כך מהר ברוב של 61.

צבי ענבר: לכן אני מציע את עניין ראש-הממשלה להוריד מההצעה.

צבי ענבר: לשם כך אני מבקש שהוועדה תקבל החלטה כבר עתה להחזיר מהמליאה את ההצעה לתיקון התקנון שהונחה, כדי לחזור ולדון בה בהשתתפות השר המקשר בין הממשלה לכנסת.

סאלח טריף: אנחנו נדון בה תוך כדי זה שהיא מונחת בנוכחות השר המקשר ויושב-ראש הכנסת.

צבי ענבר: לגבי ראש-הממשלה הוועדה היא זאת שצריכה להחליט, ואם היא לא תוגש זה יהיה מותנה בהגשת השגה וזה לא יהיה נכון.

צבי ענבר: הדרך הנכונה שעל הוועדה לנהוג בה היא להגיד שאנחנו חוזרים לדון מחדש בהצעה.

סאלח טריף: אפשר לומר שאנחנו מאשרים הסתייגות.

צבי ענבר: ואם לא תהיה הסתייגות?

יהושע שופמן: זאת השגה.

צבי ענבר: אם מגישים אותה.

צבי ענבר: הדרך הנכונה היא להחזיר את זה לוועדה.

יאיר פרץ: אדוני היועץ המשפטי, אפשר להוסיף בסעיף הזה שאת הבאתו של ראש-הממשלה יתאם יושב-ראש הכנסת.

צבי ענבר: זה לא יהיה בחוק, זה עניין של רצון טוב.

יולי יואל אדלשטיין: יכול להיות נוהל קבוע, שההזמנה תצא לראש-הממשלה גם מלשכת יושב-ראש הכנסת, אבל אתה לא יכול לחייב.

סעיף 52: בכנסת הקודמת העלה יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון דאז, חבר-הכנסת עוזי לנדאו, את הצורך בהתאמת תקנון הכנסת לחוק יסוד: הממשלה, מפני שהיום חוק יסוד: הממשלה מרשה לך לקרוא לשר ולכל ועדה.

סעיף 52: בסעיף 52(ג) מדובר לא רק שהכנסת רשאית לחייב, אלא: "וכן רשאית ועדה מוועדות הכנסת במסגרת מילוי תפקידיה".

סעיף 52: ודווקא תקנון הכנסת, שהוא ישן יותר והוא לא תוקן מאז, נותן כל מיני הנחות.

סעיף 52: הוא אומר בין היתר, ששר רשאי להיות מיוצג על-ידי עוזר שהשר מילא את ידיו לכך.

סעיף 52: לפי סעיף 107: "שר רשאי להיות מיוצג על-ידי עוזר שהשר מילא את ידיו לכך".

סעיף 52: כלומר עלינו גם להתאים את סעיפים 106א-107 לסמכויות הרחבות דווקא.

סעיף 52: זאת אומרת, דווקא חוק יסוד: הממשלה נתן לכנסת סמכויות רחבות, והכנסת בתקנונה לא אמצה את הסמכויות הרחבות.

סאלח טריף: אני מציע, שכמו שקיימנו את הדיון הזה והארנו את עינינו בנושאים חשובים, נקיים דיון נוסף בשבוע הבא, ונזמין אליו את שר המשפטים, את השר המקשר ואת יושב-ראש הכנסת.

סאלח טריף: שר המשפטים ביקש להופיע.

סאלח טריף: אנחנו נשמע ונסכם יחד מה אנחנו עושים.

סאלח טריף: העניין הזה לא ייעשה לא בגניבה ולא במחטף.

סאלח טריף: אם יהיו השגות לממשלה, אנחנו נדון בהן ופתוחה בפנינו הדרך לתקן את מה שעשינו, ואנחנו נתקן אם נשתכנע.

סאלח טריף: אבל הרעיון כפי שהוא עכשיו מתקדם, ומן הראוי לבחון אותו ולנסות אותו.

סאלח טריף: לא צריך להיבהל מזה, ואם צריך התאמות לתקנון אז נעשה את ההתאמות הדרושות.

סאלח טריף: אם היועץ המשפטי מורה על זה שחוק יסוד סתר תקנון קיים מלפני שנים והוא לא תוקן, אולי זה הזמן להביא את זה לתיקון.

מאיר שטרית: אם זה סותר חוק יסוד, מדוע זה לא עמד בפנינו כשהחלטנו על התקנון?

צבי ענבר: כי החיפזון מן השטן.

מאיר שטרית: זה שחוק היסוד אומר באילו מקרים מותר להזמין את ראש-הממשלה זה בסדר, אבל למה זה סותר שהכנסת לא תזמין?

צבי ענבר: מפני שהכנסת לא יכולה לקבוע הוראה שסותרת את חוק היסוד, כי חוק היסוד נתן לראש-הממשלה פריבילגיה שלא יכולים לטרטר אותו יותר מפעם בחודש.

מאיר שטרית: חוק היסוד אמר, שהכנסת בתנאים אלה יכולה לטרטר אותו פעם בחודש, אבל חוץ מזה היא יכולה לטרטר אותו כל יום לכנסת אם היא רוצה.

סאלח טריף: נכון.

סאלח טריף: המנגנון של 40 חברי-כנסת הוא שונה, הוא מסלול אחר, הוא לא קשור ולא סותר.

סאלח טריף: עובדה שזה לא התבצע מאז תחילת הקדנציה הזאת.

נעמי חזן: יש להם בעיה לאסוף את החתימות, אבל אנחנו השתמשנו בזה כשהיינו באופוזיציה.

סאלח טריף: האם הדרך לחייב שר ברורה שם?

צבי ענבר: כן, כתוב שאתה יכול לקבוע בתקנון איך לחייב.

צבי ענבר: לא קבענו.

צבי ענבר: אבל ברגע שכתוב, שהכנסת רשאית לקיים דיון בהשתתפות ראש-הממשלה רק בתנאים האלה, סעיף 52 לא הסמיך את הכנסת בכלל לזמן את ראש-הממשלה.

צבי ענבר: אם לא היה 52(ג), היית יכול אולי לטעון את הטענה הזאת.

סאלח טריף: זאת התפישה שהיתה אז, שראש-הממשלה הוא סגנו של אלוהים וקשה מאוד להזמין אותו.

סאלח טריף: לא עשו את זה, וצריך לשנות את זה.

שושנה כרם: יש בעיה של כמה שיטות שלא נענו ושלא נענות ושגם לא נענו בשנה שבה היה הבג"ץ והיתה התגייסות של כל השרים לענות על שאילתות.

שושנה כרם: מדובר באחוזים בודדים לגבי אלפי שאילתות בקדנציה.

שושנה כרם: אני מוכנה להביא את המספר בפעם הבאה.

שושנה כרם: יש זרימה של מידע בצורת אלפי שאילתות, ורובן המוחלט נענה.

שושנה כרם: יש בעיה קצת יותר רצינית, שנוגעת לאיחור במתן תשובה.

שושנה כרם: בעניין הזה הכנסת כל הזמן מתגמשת.

סאלח טריף: אני מבקש לקבל נתונים בעניין הזה לישיבה הבאה, עם חלוקה לשרים וכמה זמן חריגה בתשובה.

שושנה כרם: בעיה אחרת, שהיא לא מתמטית בניגוד לשתי הבעיות האלה, היא הנושא של תשובות שאינן מספקות.

שושנה כרם: כאן קשה לומר.

מאיר שטרית: השאלה הנוספת?

היה משיב: התרופות לגבי זה הן כמה, וראשית כל פנייה ליושב-ראש הכנסת.

היה משיב: מדי פעם היושב-ראש יוזם פניות לשרים על איחורים, אבל כשיש פנייה נקודתית של חבר-כנסת, פעולת היושב-ראש היא הרבה יותר נמרצת, מיידית, ויש לה גם תוצאות.

היה משיב: יש סעיף בתקנון, שמאפשר ליושב-ראש לפעול, והסעיף הזה הוא בעייתי.

היה משיב: התקנון אומר במפורש: "עבר המועד והשאילתה לא נענתה תוך שבעה ימים נוספים, יקבע היושב-ראש מועד למתן תשובה ויודיע לשר הנשאל, ובאותו מועד תונח השאילתה על שולחן הכנסת".

היה משיב: פעם זה נחשב לדרמה גדולה, שהיושב-ראש מניח שאילתה ואומר לחבר-הכנסת שהשר מסרב לענות עליה לפי התקנון והוא הודיע על כך לכנסת.

צבי ענבר: עכשיו נשלב את זה עם סעיף 50(1) והוא גם יודיע שמעתה לכן השר הזה לא יוכל יותר להשתתף בדיונים.

שושנה כרם: זאת סנקציה הרבה יותר רצינית.

שושנה כרם: אלה הכלים, זה המצב, ואני חושבת שאם מסתכלים על הנתונים אז המצב לא כל-כך נורא, מלבד עניין המועד במתן תשובות לשאילתות.

נעמי חזן: אני מציעה שהיועץ המשפטי יכין את שני התיקונים לתקנון גם ברוח הדברים שנאמרו על-ידי שושנה כרם.

רחבעם זאבי: את הסנקציה נגד השרים לא הייתי מבקש ממנו להכין, מפני שזה רגיש.

רחבעם זאבי: אחד מאתנו צריך לעשות את זה.

מאיר שטרית: זה צריך להיעשות בוועדת המשנה.

סאלח טריף: אני מבין שנתאם ישיבה בעניין זה עם יושב-ראש הכנסת ועם השרים ביילין ורמון.

מאיר שטרית: בינתיים ההליך רץ.

צבי ענבר: איך הממשלה יכולה להגיש השגה אם היא יודעת שהנושא עוד בדיון?

צבי ענבר: על מה היא תגיש השגה?

מאיר שטרית: כרגע בפנינו יש הצעה לשינוי תקנון, שאנחנו עדיין עומדים מאחוריה ולא רוצים לשנות אותה.

מאיר שטרית: זה המצב, אלא אם ישכנעו אותנו אחרת.

סאלח טריף: אדוני היועץ המשפטי, אתה לימדת אותי שהעניין הזה שהונח על שולחן הכנסת זה שלב ביניים, שמאפשרים לחבר-הכנסת ואולי גם לממשלה, ובעניין הזה אין עדיפות לממשלה על חברי-הכנסת להגיש הסתייגות.

סאלח טריף: אם נשתכנע כאן באופן גורף שאין מקום לעניין הזה, אנחנו נמשוך את זה.

סאלח טריף: אבל הנחנו את ההצעה לפני כמה ימים, אנחנו ממשיכים לדון בעניין הזה, היום שמענו ליבון של העניינים.

סאלח טריף: אני לא לגמרי השתכנעתי, אבל חלק מהדברים הם נושא להסתייגות, לא נושא לשינוי מהותי.

סאלח טריף: לכן אני לא כל-כך מתרגש כשהממשלה פונה בעניין נושא מסוים ואני לא חושב שצריך לעבור לדום ומיד לבטל תיקון חקיקה, כי בדרך הזאת לא נתקן הרבה דברים בתקנון.

מאיר שטרית: כשאני אהיה ראש-ממשלה אני אתן שעתיים בחודש.

צבי ענבר: כל עוד לא הממשלה ולא חברי-כנסת אינם יכולים, אין טעם וזה לא הגיוני, וכך גם לא עושים בהצעת חוק בקריאה שנייה להגיש השגה לגבי נוסח שעוד לא מוסכם.

צבי ענבר: אם מוסכם על הוועדה שהיא רוצה גם לשמוע את השר המייצג את הממשלה, אז מדוע לא לעשות את הדבר הנכון ולהחזיר לוועדה, לדון ולהניח מחדש כשזה יהיה נוסח מוסכם?

מאיר שטרית: אבל הנוסח מוסכם על הוועדה.

מאיר שטרית: הצבענו עליו.

צבי ענבר: לא, הנוסח הזה כבר לא מוסכם.

צבי ענבר: יש חברים בוועדה שמסכימים עם זה שהתקנון לא יכול לסתור את חוק יסוד: הממשלה.

מאיר שטרית: לדעתנו זה לא סותר.

מאיר שטרית: נצביע אם אתה רוצה.

נעמי חזן: אנחנו שמענו משהו היום שלא היה בפנינו לפני כן, וזה חוות דעת של היועץ המשפטי של הכנסת, שיש סתירה בין התיקון המוצע לבין חוק יסוד: הממשלה.

סאלח טריף: אפילו את אמרת שאין סתירה, עכשיו את אומרת שיש סתירה.

נעמי חזן: להפך, אמרתי שאני רוצה לשמוע חוות דעת מאוד מפורשת.

נעמי חזן: יש נסיבות חדשות.

נעמי חזן: אנחנו יכולים להתעקש, אבל זה נראה לי מגוחך.

סאלח טריף: אני מבקש לשקול את העניין הזה, יש לנו ישיבה גם מחר ובישיבה מחר נחליט מה נעשה.

סאלח טריף: אני בדעה שהעניין ירוץ במקביל ואנחנו נקיים על זה דיונים.

מאיר שטרית: היתה הצבעה בוועדת הכנסת, פה אחד.

מאיר שטרית: אין כל סיבה לשנות את זה.

צבי ענבר: אבל הוצגו בפניכם נימוקים.

מאיר שטרית: לא השתכנענו.

צבי ענבר: אם יושב-ראש הוועדה היה אומר שהוא דוחה את כל הטענות ושיגישו השגות, לא הייתי אומר כלום.

צבי ענבר: אבל הוא אומר שצריך לקיים דיון, ויבואו לפה שר המשפטים והשר המקשר, ויש טענה משפטית שזה סותר חוק יסוד.

סאלח טריף: למרות שאני לא מקבל את מה שנטען כאן, אני טוען שכן צריך לקיים דיון, ואני טוען שאני כן צריך לשמוע את שר המשפטים ולאפשר דיון מעמיק בשאלה, אבל ללא שום קשר.

אליעזר זנדברג: יכול להיות שאתה רוצה לומר שנעשה דיון עקרוני אחר-כך ונתקדם עם ההצעה.

אליעזר זנדברג: ואז אם אתה דוחה את הטענות לגופה של הצעה מסוימת, אתה יכול להתקדם.

סאלח טריף: נשמעו כאן דברים, אני רוצה בכל זאת לשקול אותם.

סאלח טריף: יש משפטנים אחרים.

סאלח טריף: אני יכול לשאול משפטן חיצוני מה דעתו, אני יכול לשקול את זה, אני יכול לקיים הצבעה מחר.

סאלח טריף: מינוי ממלא מקום ליושב-ראש הכנסת בעת היעדרו מן הארץ

סאלח טריף: יושב-ראש הכנסת, אברהם בורג, ייעדר מהארץ בשליחות ממלכתית החל מיום שלישי, י"ח בשבט התש"ס, 25 בינואר 2000, ועד יום חמישי, כ' בשבט התש"ס, 27 בינואר 2000, עד שובו ארצה.

סאלח טריף: יושב-ראש הכנסת ממליץ שסגנית היושב-ראש, חברת-הכנסת חזן, תמלא את מקומו.

סאלח טריף: אני מבקש שהעניין הזה יאושר על ידכם.

סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד - אין

סאלח טריף: אני מאוד מודה לכם.

סאלח טריף: בקשת היועץ המשפטי לממשלה לנטילת החסינות מחבר-הכנסת אחמד טיבי

סאלח טריף: אתמול קיבלתי מהיועץ המשפטי לממשלה הודעה, שהיועץ המשפטי לממשלה החליט לחזור בו מבקשת הסרת החסינות, לאחר שחבר-הכנסת טיבי התנצל.

סאלח טריף: חבר-הכנסת טיבי אומר שהוא לא התנצל, אבל קראתי את מכתבו.

סאלח טריף: הוא שלח מכתב שהוא אומר שהוא מצר על כך שדבריו לא הובנו כהלכה.

סאלח טריף: מכתבו של היועץ המשפטי ומכתבו של חבר-הכנסת טיבי פתוחים לעיונכם.

סאלח טריף: בקשה להעברת הצעת חוק מוועדה לוועדה אחרת

סאלח טריף: אני קורא את מכתבו של יו"ר ועדת חוקה, חוק ומשפט, אמנון רובינשטיין, אלי: "הצעת חוק הדיינים (תיקון מס' 18), התשנ"ט-1999 נדונה בכנסת ה-14 בוועדת החוקה, חוק ומשפט והכנותיה לקראת קריאה שנייה ושלישית הושלמו.

סאלח טריף: ב-1 בנובמבר 1999 החילה הכנסת דין רציפות על-פי בקשת הממשלה.

סאלח טריף: ממלא-מקום יושב-ראש הכנסת הודיע למליאה על העברת הצעת החוק לוועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת.

סאלח טריף: סעיף 6(ב) לחוק רציפות הדיון בהצעות חוק, התשנ"ג-1993, קובע: '...

סאלח טריף: תמשיך הכנסת הנכנסת לדון בהצעת החוק ורשאית היא לנהוג בדיונים שנתקיימו בכנסת היוצאת כאילו היו אלה דיונים שלה'.

סאלח טריף: עולה אפוא, כי המליאה היתה רשאית אך ורק להחיל רציפות על הצעת החוק.

סאלח טריף: החלטת מ"מ יו"ר הכנסת להעביר את ההצעה לוועדת הפנים ואיכות הסביבה הינה נעדרת סמכות, שהרי רק הוועדה המקורית שדנה בהצעת החוק בכנסת היוצאת היתה רשאית לנהוג בדיונים שנתקיימו בכנסת היוצאת כאילו היו אלה דיונים שלה.

סאלח טריף: לאור האמור לעיל, אודה לך אם תפעל להחזרת הצעת החוק לוועדת חוקה, חוק ומשפט, בכדי שזו תוכל להשלים את הנחתה על שולחן הכנסת לקריאה שנייה ושלישית".

סאלח טריף: מי בעד? מי נגד?

סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד - אין

סאלח טריף: הנושא יוחזר לוועדת החוקה, חוק ומשפט.

סאלח טריף: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק

סאלח טריף: אני מבקש להחליט על הצעת חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות (תיקון – מסלול הטבות חלופי), התשנ"ט-1999 – של חבר-הכנסת שלום שמחון.

סאלח טריף: נשמעו הצעות להעביר את הנושא לדיון בוועדת הכספים או בוועדת הכלכלה.

רחבעם זאבי: אני בעד כלכלה.

מאיר שטרית: השקעות הון זה כלכלה.

סאלח טריף: מי בעד להעביר את הנושא לוועדת הכלכלה?

סאלח טריף: מי נגד?

סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד - אין

סאלח טריף: הנושא יעבור לוועדת הכלכלה.

סאלח טריף: החתמת חברי-כנסת במסדרון הכנסת בדבר ויתור על תוספת לשכרם

סאלח טריף: אני מבקש להודיע, שמחר אני מקווה להקים את הוועדה הציבורית לנושא של תנאי שכר חברי-הכנסת.

סאלח טריף: יש לנו שורה של נושאים שאנחנו צריכים להעביר אליה.

ראובן ריבלין: למה כל הכנסת רוגשת על העלאת שכר הבכירים?

מאיר שטרית: עמיר פרץ הביא לפה טלוויזיה, וכל מי שעובר במסדרון מתבקש לחתום ליד הטלוויזיה על נייר שהוא מוכן לוותר על התוספת בשכרו בעקבות זה שיש מובטלים.

מאיר שטרית: אמרתי להם שאני לא אעשה כל הצגה.

מאיר שטרית: ראיתי את החתימות האלה בעבר.

ראובן ריבלין: ברגע שהעיתונאי יוותר על שכרו, גם אני אוותר על שכרי.

צבי ענבר: אם מנסים להחתים אתכם על הצהרה או הודעה, תקראו את הנוסח כדי שלא ייצא שאתם חותמים על דברים שאין להם ידיים ורגליים.

צבי ענבר: מי שחותם לא יכול לומר שהוא מוותר על העלאת שכרו, כי סעיף 7 לחוק השכר קובע: "חובה על כל חבר-הכנסת לקבל את המשכורת".

צבי ענבר: הוא יכול להגיד, שכאשר הוא יקבל, הוא יתרום את חלקו.

מאיר שטרית: את הצדיקים האלה עוד לא ראיתי.

מאיר שטרית: בכנסת הקודמת הופיעו בטלוויזיה חברי-כנסת שהודיעו שהם יתרמו, ולא העבירו פרוטה.

מאיר שטרית: ביקשתי שיעבירו תרומה לאגודה למלחמה בסרטן, אבל אף אחד לא העביר פרוטה.

מאיר שטרית: 11.

מאיר שטרית: פניית יושב-ראש ועדת הכספים בדבר ניגוד אינטרסים בהצבעת חברי ועדת הכספים

סאלח טריף: בנושא של פניית יושב-ראש ועדת הכספים נדון מחר, כי הוא לא יוכל להיות כאן היום.

מאיר שטרית: לדעתי הוא לא צריך להיות כאן.

מאיר שטרית: זאת פנייה מוגזמת ומיותרת.

מאיר שטרית: האוצר הביא לוועדת כספים בקשה להעביר הקצבה לבנק יהב, כי בנק יהב נותן הלוואות גם לחברי-כנסת שמנהלים שם חשבון.

מאיר שטרית: טוען יושב-ראש ועדת הכספים, שיש ניגוד אינטרסים בין זה שחברי ועדת הכספים מצביעים על העברת הקצבה לבנק יהב לבין זה שיש חברי-כנסת שמקבלים הלוואות מבנק יהב.

מאיר שטרית: לדעתי זה מוגזם ביותר.

מאיר שטרית: חברי-הכנסת מצביעים על הרבה דברים כמו דלק, ואין לזה סוף.

סאלח טריף: צריך החלטה שאנחנו לא מצביעים על העברת כסף שאחר-כך תשמש אותנו כהלוואות.

אליעזר זנדברג: אבל זה לא ספציפי לחברי-הכנסת.

סאלח טריף: יכול להיות שאתם צודקים, אבל הבטחתי לחבר-הכנסת גולדשמידט שהנושא לא יידון היום.

סאלח טריף: אני חשבתי להעביר את הנושא לוועדה ציבורית שתחליט, אבל אני מסכים אתכם שיש גבול.

ראובן ריבלין: הבעיה היא שאין מישהו אחר שיכול לאשר את הנושא הזה.

ראובן ריבלין: צריך לומר: "ביודענו שגם חברי-הכנסת מקבלים הלוואות מבנק יהב, אנחנו מזהירים את עצמנו שלא נקבל החלטה שיכולה לתת הטבה בגין זה שאנחנו מקבלים הלוואות, אנחנו מאשרים את זה לאחר שהזהרנו את עצמנו".

סאלח טריף: מחר יהיה כאן יושב-ראש ועדת הכספים ונחליט בעניין.

סאלח טריף: אני מודה לכם.

סאלח טריף: הישיבה נעולה.