ועדת הכנסת, כנסת 15, פרוטוקול מספר 35, 1999-11-24 09:00

חברי הוועדה: יולי אדלשטיין מיכאל איתן יצחק גאגולה זהבה גלאון משה גפני עבד-אלמאלכ דהאמשה רחבעם זאבי אליעזר זנדברג ישראל כץ מקסים לוי סופה לנדבר אופיר פינס-פז יאיר פרץ ראובן ריבלין יורי שטרן שלום שמחון

מ"מ: רומן ברונפמן צבי הנדל אליעזר כהן אביגדור ליברמן ענת מאור מיכאל קליינר אריה האן - מזכיר הכנסת דוד לב - סגן מזכיר הכנסת שושנה כרם - סגנית מזכיר הכנסת

קצרנית: נושא: 1.

קצרנית: פניית חברי הכנסת רחבעם זאבי ויורי שטרן בדבר איחוד סיעות "האיחוד הלאומי" ו"ישראל ביתנו", ופניית חבר הכנסת מיכאל קליינר לראות בבקשת מיזוג זו הודעה על פירוק המסגרת הסיעתית של "האיחוד הלאומי".

קצרנית: 2.

קצרנית: הצעות ועדת המשנה לתיקון תקנון הכנסת.

קצרנית: פניית חברי הכנסת רחבעם זאבי ויורי שטרן בדבר איחוד סיעות "האיחוד הלאומי" ו"ישראל ביתנו", ופניית חבר הכנסת מיכאל קליינר לראות בבקשת מיזוג זו הודעה על פירוק המסגרת הסעיתית של ה"איחוד הלאומי".

יאיר פרץ: אדוני היועץ המשפטי, תסביר לנו כיצד ניתן לבצע את הבקשה הזאת.

צבי ענבר: יש כאן שתי פניות שיוצרות בעיה מורכבת למדי, כי סיעת "האיחוד הלאומי", למשל, היא עצמה מורכבת מ3- מפלגות, כאשר אחת מתוך 3 המפלגות היא מפלגת "חירות", שנציגה בכנסת, חבר הכנסת מיכאל קליינר, מבקש להתפלג ממנה.

מיכאל קליינר: הוא טוען שהיא מתפלגת ממנו על ידי האקט של האיחוד.

צבי ענבר: זה לא משנה, מפני שהתפלגות זאת התפלגות.

צבי ענבר: התפלגות זה מושג משפטי.

מיכאל קליינר: ברגע שה"איחוד הלאומי" מתפרקת, "חירות" נשארת מפלגה בלי סיעה.

מיכאל קליינר: מכיוון שאי אפשר לחייב אותה להצטרף למפלגה אחרת שלא קשורה אליה, צריך להכיר ב"חירות" שנשארה בלי סיעה כסיעה.

צבי ענבר: וזאת הסיבה מדוע חייבת ועדת הכנסת לדון בנושא הזה יחד.

צבי ענבר: אני הייתי מציע שנציגי סיעת ה"איחוד הלאומי" ו"ישראל ביתינו" יציגו בקצרה את הבקשה שלהם להתמזגות, ושחבר הכנסת קליינר ירחיב את טענותיו.

צבי ענבר: לאחר מכן בסוגיות המשפטיות המתעוררות אנחנו נדון אחת לאחת.

רחבעם זאבי: שתי הסיעות בכנסת ה15-, ה"איחוד הלאומי" וסיעת "ישראל ביתינו", הגיעו להחלטה להתמזג לסיעה אחת.

רחבעם זאבי: היו לזה הליכים מוקדמים כאשר ביקשנו בהתחלה להיות גוש טכני והוועדה המסדרת של הכנסת הזאת לא אישרה את זה.

רחבעם זאבי: לאחר מכן היה המשך של דיונים ובירורים, ביניהם 2, 3, דיונים בראשותו של יושב ראש הכנסת עצמו.

רחבעם זאבי: בסופו של דבר הגענו למסקנה שאנחנו קרובים, בעיקר רעיונית, לבקש איחוד של שתי הסיעות לסיעה אחת.

רחבעם זאבי: כסיעות אנחנו מפסידות מזה, כי בייצוג בדיון סיעתי במליאה במקום שיהיו לנו שני דוברים, אחד מהסיעה של "האיחוד הלאומי" ואחד מהסיעה של "ישראל ביתינו", יהיה לנו רק דובר אחד.

רחבעם זאבי: אף על פי כן חשבנו שהאיחוד הוא חשוב.

רחבעם זאבי: נכון שאנחנו נצא גם נשכרים מכך, כי יהיה לנו ייצוג רחב בוועדות, נוכל לקבל ראשות ועדה, סגן יו"ר כנסת וכן הלאה, אבל לא זה הדבר העיקרי שעמד לנגד עינינו.

רחבעם זאבי: לנגד עינינו עמד הרצון להיות גוף יותר גדול ויותר חזק, והמגמה בכנסת מזה 3 או 4 כנסות היא למנוע סיעות קטנות, בוודאי סיעות יחיד.

רחבעם זאבי: נגד זה יצאה הכנסת ה12- בחקיקה מפורשת.

רחבעם זאבי: היום במקרה לגמרי עולה על ידי חבר הכנסת מסיעת "ישראל אחת" הצעה להגדלת אחוז החסימה.

אביגדור ליברמן: אנחנו תומכים בהצעה להגדיל את אחוז החסימה.

רחבעם זאבי: הפילוסופיה העיקרית מאחורי העסק הזה זה לא רק ש2- המפלגות הגדולות תצאנה נשכרות, אלא להקטין את מספר הסיעות בכנסת.

רחבעם זאבי: הכנסת סובלת מריבוי סיעות.

רחבעם זאבי: יש לה 14 סיעות, 10 סיעות, לפעמים 11 סיעות, אבל זאת רעה חולה.

רחבעם זאבי: לכן הלכנו לאיחוד וביקשנו מהכנסת להתאחד.

רחבעם זאבי: ההחלטות עברו אצלינו פה אחד.

רחבעם זאבי: להתנגדות של חבר הכנסת מ"חירות" לא היה שום ביטוי, כי הוא החרים את ישיבות הסיעה של "האיחוד הלאומי".

רחבעם זאבי: אף על פי כן, מטעמי הגינות, אמרנו לחבר כנסת שנמצא בקשר איתו שילך ויציג לו את הנושא כדי שישמיע את דעתו.

רחבעם זאבי: הוא השמיע את דעתו ואמר שהוא מתנגד לאיחוד.

רחבעם זאבי: ההסכם שלנו אומר שהחלטות מתקבלות ברוב דיעות, כאשר לכל אחת מהמפלגות המהוות את ה"איחוד הלאומי" יש קול אחד, ולא חשוב כמה יושבים בישיבה.

רחבעם זאבי: יכולים לשבת בישיבה 10 אנשים - 3 מ"מולדת", 5 מ"תקומה" ו12- מ"חירות".

רחבעם זאבי: ברוב קולות של "תקומה ו"מולדת" התקבלה החלטה לאשר את זה.

רחבעם זאבי: אינני דובר של סיעת "ישראל ביתינו", אבל גם שם התקבלה החלטה פה אחד.

יאיר פרץ: מה עולה בגורלה של מפלגה שלא רוצה להצטרף לאיחוד?

רחבעם זאבי: הדרכים שעומדות לפניו הן כמה: הוא יכול באופן חד צדדי, בלי לקבל הסכמה של אף אחד אחר, לפרוש מהסיעה שהוא חבר בה, ואז הוא חבר כנסת בודד.

רחבעם זאבי: אפשרות שנייה היא שהוא ישאף להתפלגות.

רחבעם זאבי: הוא צריך לבוא אלינו ולהגיד: אני רוצה להתפלג.

רחבעם זאבי: אנחנו נדון בזה רק אחרי שהוא ימלא את חובותיו לסיעה.

רחבעם זאבי: מאז שהוקמה סיעת "האיחוד הלאומי" הוא לא העביר אלינו ולו אגורה אחת.

רחבעם זאבי: קיבלנו כסף בגין "חירות" מהמדינה, אבל ממנו לא קיבלנו.

רחבעם זאבי: הוא מונח על צווארינו בחוב של מיליון וחצי שקל בערך.

רחבעם זאבי: אמרנו לו לפני 5 חודשים, 4 חודשים, 3 חודשים, החודש, שנדון ברוח טובה בכל בקשה שלו ובכל הצעה שהוא רוצה, אבל קודם כל עליו למלא את חובותיו.

רחבעם זאבי: הוא לא יפנה אלינו עם אקדח ברקה בבקשה להתפלגות כאשר את חובותיו הוא לא מילא.

רחבעם זאבי: אנחנו לא מוכנים להיות נסחטים.

מיכאל קליינר: 90% מהדברים שנאמרים פה הם לא אמת.

רחבעם זאבי: אתה יכול להגיד שזה לא מיליון וחצי.

רחבעם זאבי: את אותו סכום שאתה מודה שאתה חייב - תשלם, ואת השאר נעביר לבוררות בינינו או לבוררות אצל בורר.

רחבעם זאבי: אם הוא רוצה להתפלג שיבוא בידיים נקיות ויבקש את ההתפלגות.

רחבעם זאבי: כאשר הוא בא בידיים לא נקיות, לא נדון בהתפלגות, ופתוחה לפניו הדרך לפרישה.

רחבעם זאבי: גם הכנסת והחוק לא אוהבים לא פרישה ולא התפלגות, כי הכנסת איננה מעוניינת בריבוי סיעות, והיא בכלל לא רוצה סיעת יחיד.

רחבעם זאבי: חבר הכנסת אוריאל לין כיו"ר ועדת חוקה, חוק ומשפט בכנסת ה12- העביר החלטות, חוקים שכמעט מונעים לחלוטין סיעות יחיד.

רחבעם זאבי: הכנסת ככנסת מזה 3 כנסות פועלת במפורש ובגלוי ובעוצמה נגד סיעות יחיד.

רחבעם זאבי: היא לא רוצה סיעות יחיד.

רחבעם זאבי: זה דבר שהפריע לחיים הציבוריים בכנסת.

רחבעם זאבי: כמובן שהחיים יכולים ליצור את זה, כי יכול להיות שהוא התחתן עם אנשים שאחר כך התברר לו שהם לא טובים, התברר להם שהוא לא טוב.

רחבעם זאבי: לכן יש פתחי מילוט.

רחבעם זאבי: פתח מילוט אחד זה לפרוש.

רחבעם זאבי: כאשר אתה פורש אתה לא יכול להיות סיעה ואתה לא יכול בכנסת הבאה להצטרף לסיעה שהיתה בכנסת היוצאת.

רחבעם זאבי: זה מעמד לא טוב, אבל זאת אפשרות.

רחבעם זאבי: אם הוא לא יכול לחיות איתי או עם חברי, הוא יכול להיות חבר כנסת עצמאי.

רחבעם זאבי: אפשרות שנייה זה לפנות לרצון הטוב שלנו ולבקש פילוג.

רחבעם זאבי: הוא לא יכול להתפלג מרצונו, אנחנו יכולים להתפלג ממנו.

רחבעם זאבי: הוא מבין את זה.

רחבעם זאבי: הוא אומר: עצם העובדה שאתם מתאחדים עם מי שאני לא רוצה להתאחד איתו, יוצר מצב שהעסק התפלג.

רחבעם זאבי: לכן הוא מבקש מוועדת הכנסת להכיר בו כסיעת יחיד.

רחבעם זאבי: הוא לא בעל הבית, כי המנדט שלו הוא חלק מה"איחוד הלאומי".

רחבעם זאבי: ה"איחוד הלאומי" לא יקבל התפלגות אוטומטית כזאת.

ראובן ריבלין: כאשר אתה מדבר על סכום הכסף, זה חלקו בסכום השלם או שהמיליון וחצי הוא סכום של כל הסיעה?

רחבעם זאבי: הסכום הכולל של החוב הוא 4 וחצי מיליון שקל, שמהם מיליון וחצי "תקומה", מיליון וחצי "חירות".

רחבעם זאבי: .

ראובן ריבלין: הבנתי, אתה מדבר על החוב היחסי.

מיכאל קליינר: המגמה היא לא סיעות יחיד, אבל אין שום דבר בתקנון שמונע סיעות יחיד.

מיכאל קליינר: חבר הכנסת רחבעם זאבי אמר שסיעות יחיד זה דבר לא טוב.

מיכאל קליינר: הוא עצמו לפני כחצי שנה היה שותף בחדר הזה לתרגיל לגיטימי שיצר סיעת יחיד.

מיכאל קליינר: חבר הכנסת פלד התפלג בהסכמה מחבר הכנסת רפאל איתן, והכנסת הכירה בסיעת "מכורה" כסיעת יחיד.

ראובן ריבלין: לא, הוא התפלג יחד עם זנדברג.

רחבעם זאבי: כן.

מיכאל קליינר: בשלב הסופי כאשר נותרו דיין, רפול ופלד, דיין ורפול הוכרו כסיעת "צומת" ופלד הוכר כסיעת יחיד, ששמה בישראל היה "מכורה".

מיכאל קליינר: כעבור 20 דקות היא הודיעה על איחוד עם מולדת.

מיכאל קליינר: חבר הכנסת זאבי היה בסוד העניין ויצר סיעת יחיד לפני חצי שנה.

מיכאל קליינר: כל ההתייחסויות של החקיקה ב1990 התייחסו לחבר כנסת שנבחר במפלגה והמפלגה היוותה סיעה.

מיכאל קליינר: לא התייחס החוק לצירוף של מספר מפלגות.

מיכאל קליינר: יתירה מזאת, כל החקיקה הזאת היתה לפני חוק המפלגות.

מיכאל קליינר: לפני חוק המפלגות גם סתם אנשים היו יכולים לרוץ לכנסת.

מיכאל קליינר: אדם היה יכול להקים רשימה - רשימת פש - והיא רשימה לכנסת.

מיכאל קליינר: מאז חוק המפלגות נאמר, שהאורגן היחידי שיכול שתהיה לו סיעה בכנסת זאת מפלגה.

מיכאל קליינר: אתה לא יכול שתהיה לך סיעה אם אתה לא מפלגה.

מיכאל קליינר: כל יתר הסעיפים הם סעיפים קודמים.

מיכאל קליינר: כאשר נבחרה מפלגת "האיחוד הלאומי", לפי רשימת המועמדים, היו ל"חירות" שני חברי כנסת, ל"מולדת" חבר אחד ול"תקומה" חבר אחד.

מיכאל קליינר: חבר הכנסת בני בגין התפטר לפני הפירסום ברשומות, ולכן מכהן היום במקום בני בגין חבר הכנסת בני אלון.

מיכאל קליינר: "מולדת" קיבלה שני חברים ו"חירות" ירדה לחבר אחד.

מיכאל קליינר: לו היינו לא מפלגה אלא שני חברים בסיעה של 4, היינו יכולים להתפלג.

מיכאל קליינר: יש כאן עניין טכני לחלוטין.

יאיר פרץ: מציע חבר הכנסת גנדי שתבקש התפלגות, תסדיר את הנושא של החובות ובא לציון גואל.

מיכאל קליינר: זה כל כך פשוט, שישבו אתמול אנשים של "חירות" עם שני חברי הכנסת האחרים.

מיכאל קליינר: הויכוח הוא על התחייבות שחבר הכנסת זאבי מכיר בה ולא מוכן לחתום עליה.

מיכאל קליינר: מצד אחד יש עניין של חובות בחירות, ומצד שני יש סעיף בהסכם שמונח לפניכם שאומר בוררות.

מיכאל קליינר: אנחנו ביקשנו בוררות.

מיכאל קליינר: חבר הכנסת זאבי אמר בסדר, אבל שתהיה רק בנושאים הכספיים.

מיכאל קליינר: על פי הסכם הבוררות בינינו, הבוררות היא על כל דבר.

מיכאל קליינר: "חירות" עד היום לא נאמה דיון אחד בדיון סיעתי, כי כאשר באנו בהתחלה לישיבות של הסיעה המשותפת נאמר לנו שאנחנו בנאומים סיעתיים לא משתתפים ובוועדות לא נקבל ייצוג, תוך הפרה מוחלטת של ההסכם בינינו.

מיכאל קליינר: עצם ההסכם עם סיעת "ישראל ביתינו" זאת הפרה בוטה של סעיף בהסכם, שאומר שצירופה של כל מפלגה נוספת יעשה רק בהסכמת 3 המפלגות.

מיכאל קליינר: זאת אומרת בנושא הזה, גם על פי ההסכם בינינו, צריך החלטת רוב.

מיכאל קליינר: את הבעיות בינינו אפשר להסדיר.

מיכאל קליינר: האמת שאתמול חשבתי שהן הוסדרו.

מיכאל קליינר: יש התעקשות של חבר הכנסת זאבי על סכום שהוא מודה בו אבל הוא לא מוכן להתחייב עליו.

יאיר פרץ: אבל גנדי אומר שהוא מוכן ללכת לבוררות גם בנושא הכספי.

מיכאל קליינר: לא, הוא מוכן רק בנושא הכספי.

מקסים לוי: מאחר וגנדי דיבר והוא מוכן לבוררות הזאת, אני מציע שיקיימו את הבוררות ביניהם ובשבוע הבא יבואו לוועדה בצורה מוחלטת.

מיכאל קליינר: אני לא מתנגד לזה.

מיכאל קליינר: הבנתי שהמצב מאוד קרוב להבנה מכיוון שאיש אינו כופר בחובות.

מיכאל קליינר: יש טענות כספיות הדדיות, הן נשמעו, התחיל תהליך של בירור.

מיכאל קליינר: אם חבר הכנסת זאבי היה מסכים לבוררות כחוק, היא היתה נגמרת עכשיו.

מיכאל קליינר: הוא לא הסכים לבוררות.

מיכאל קליינר: הוא העמיד לה תנאים שאין להם אחיזה בהסכם, אבל זה לא עניינכם.

מיכאל קליינר: הטענה שלי היא משפטית.

מיכאל קליינר: אם הייתי בא הנה לבקש התפלגות כי הם לא נותנים לי ייצוג בוועדות, כי הם לא נותנים לי לנאום במליאה בדיונים סיעתיים, כי ניסו לקחת ממני את הזכות להגיש הצעות דחופות לסדר היום, אז היתה בעיה משפטית, אבל מרגע שהם החליטו להתאחד עם "ישראל ביתינו", ה"איחוד הלאומי" כבר לא קיים.

מיכאל קליינר: תבדקו ברשם המפלגות ותנסו למצוא מפלגה שנקראת "האיחוד הלאומי", לא תמצאו.

יאיר פרץ: אני מציע שתסדירו את העניינים ביניכם ואחר כך תבואו לוועדה.

רחבעם זאבי: אני לא מאמין שבוררות תהיה תוך שבוע.

רחבעם זאבי: משמעות ההחלטה הזאת היא שנדון באיחוד ה"איחוד הלאומי" ו"ישראל ביתינו" רק לאחר שתסתיים הבוררות.

רחבעם זאבי: הבוררות תיקח חודשים, מפני שהויכוח הוא על מיליון וחצי שקל שהם חייבים לנו.

מיכאל קליינר: הגענו למעשה להסכמה עם שני חברי הכנסת האחרים של "האיחוד הלאומי" לגבי הפרמטרים של ההסדר, כך שלא צריך אפילו בוררות, צריך רק בירור וצריך רק סידור שהוא לא כספי אלא נובע מחוסר אמון הדדי ומשחקי כבוד.

מיכאל קליינר: זה לא הנושא.

מיכאל קליינר: נניח שלא הגענו להסדר, נניח שהוא לוחץ עליכם להחלטה, אני אומר לכם שאין מבחינה חוקית כל אפשרות וכל הגיון לבוא ולקחת מפלגה שהיא מפלגה עם מצע משלה, רשומה ברשם המפלגות, ולשדך אותה עם מפלגה אחרת בניגוד לרצונה.

מיכאל קליינר: זאת תופעה שהדעת לא סובלת.

מיכאל קליינר: "תקומה" היא מפלגה בהגדרתה דתית, מקבלת מרות רבנים.

מיכאל קליינר: נניח ש"מולדת" ו"חירות" היו מחליטות להתאחד עם רשימת "שינוי", שמצעה בענייני דת ידועים, והיו מעבירות החלטת רוב נגד מפלגתו של הרב מלמד וחנן פורת וחבר הכנסת הנדל, שאומרת: היות וקיבלנו "חירות ו"מולדת" החלטת רוב, "תקומה" צריכה ממחר בבוקר להיות עם טומי לפיד באותה סיעה בכנסת.

מיכאל קליינר: הרי זה חסר כל הגיון.

מיכאל קליינר: כאשר ישבנו איתם והלכנו ביחד לבחירות, ישבנו על המצע שבועות.

מיכאל קליינר: יש לנו הסכם משותף על כל סעיף וסעיף.

מיכאל קליינר: הוא מפר אותו בכל הסעיפים.

מיכאל קליינר: לפחות היכולת בידי בית המשפט לחייב אותו לקיים אותם.

מיכאל קליינר: לכן אם אתה מאשרים את האיחוד בין מפלגת "מולדת" ומפלגת "תקומה", לשעבר "האיחוד הלאומי", למפלגת "ישראל ביתינו", שהיא גם סיעה בכנסת, ממילא אין יותר "איחוד לאומי", כי מפלגה היא לא וסיעה היא כבר לא.

ראובן ריבלין: מה בעניין הכסף?

מיכאל קליינר: אנחנו הסכמנו לבוררות.

מיכאל קליינר: אני חושב שזה לא קשור, אבל היות ושאלת אני אשיב.

מיכאל קליינר: ביקשנו מבית המשפט המחוזי בוררות.

מיכאל קליינר: הסכמנו אפילו על זהות הבורר.

מיכאל קליינר: הסיבה שאנחנו מחכים לדיון בבית משפט מחוזי היא בגלל שחבר כנסת זאבי אמר שהוא מוכן רק על נושאים כספיים.

מיכאל קליינר: על אי ייצוג בוועדות, על כל יתר הפרות ההסכם הוא לא מוכן אלא רק בבית משפט.

מיכאל קליינר: הבעיה היחידה היא שיש סכום של שליש מנדט ש"מולדת" חייבת להעביר ל"חירות".

מיכאל קליינר: חבר הכנסת זאבי אומר: אני מכיר בזה, אני אעביר ל"חירות" את השליש מנדט, אבל אני לא מוכן לתת הוראה לחשב הכנסת.

מיכאל קליינר: ואנחנו, עם כל הכבוד, נדרשים לתת ערבות בנקאית וסכומים במזומן.

מיכאל קליינר: אנחנו ניתן אותם כפוף לזה שאנחנו נקבל את אותה התחייבות להעביר לנו שליש מנדט על פי ההסכם.

רחבעם זאבי: אני לא מופתע מהתשובה של חבר הכנסת מיכאל קליינר, מפני שלמדתי להכיר אותו.

רחבעם זאבי: הוא זרק כל כך הרבה שקרים.

רחבעם זאבי: שום מילה שהוא אמר איננה נכונה, חוץ מאשר השמות של המפלגות.

רחבעם זאבי: אנחנו אמרנו שהתגמולים וההוצאות יחולקו שווה בשווה, בעיקר אלה שקיבלנו רק ארבעתינו, כי בתחילה היו שניים מ"חירות" ורק בגלל רוחב ליבה של "מולדת" היא נתנה את מספר 4 לקליינר.

רחבעם זאבי: הסעיף כתוב וחתום על ידי בני בגין, חנן פורת ורחבעם זאבי, שאת כל מה שנקבל נחלק שווה בשווה.

רחבעם זאבי: עכשיו הוא רוצה שעל זה אני אתן עוד פעם חתימה.

רחבעם זאבי: תפסו אותי פעם בשקר?

רחבעם זאבי: אותו תפסו כבר הרבה פעמים בשקר.

רחבעם זאבי: כך זה לכל אורך הדרך איתו.

מיכאל איתן: אני מבין שאין ויכוח מהותי, זה רק העניין שאתה אומר:

מיכאל איתן: אני מכבד את ההתחייבויות כי הן כתובות וחתומות ואני לא רוצה לתת התחייבות נוספת.

רחבעם זאבי: כל מה שמעניין אותו היום זה איך הוא סוחט עוד מהמחלבה הציבורית.

מיכאל קליינר: אני יושב בסבלנות, אבל יש גבול.

רחבעם זאבי: כאשר יושבים מולך אין גבול.

מיכאל קליינר: יש לך הסטוריה, חבר הכנסת זאבי, כולם מכירים אותה.

ראובן ריבלין: אני מבין ממך שאתה מוכן שהעיקרון יבוא לידי פתרון ובלבד שהוא יחזיר את הכסף שלדעתך הוא חייב, נכון?

רחבעם זאבי: גם לדעתו הוא חייב.

ראובן ריבלין: אם הוא יפקיד בדרך זו או אחרת בקופה מיליון וחצי שקל, תלכו לבוררות ותשחרר אותו?

רחבעם זאבי: אני אדון בשיחרור שלו רק אחרי שאקבל את הכסף.

ראובן ריבלין: אבל מופקד בחשבון בנק.

אביגדור ליברמן: האם הויכוח הכספי בין שני הצדדים יכול לעכב את הדיון העקרוני או את ההחלטה העקרונית של האיחוד בין שתי הסיעות?

אביגדור ליברמן: ההחלטה שלנו היא עקרונית, היא קונסיסטנטית.

אביגדור ליברמן: השאלה היא אם הויכוח הכספי יכול למנוע את הדיון העקרוני, ההחלטה העקרונית כבר היום על האיחוד בין שתי הסיעות.

ראובן ריבלין: גנדי, אתה לא צריך להתעקש על העניין הזה.

רחבעם זאבי: לא יקום ולא יהיה, אתם לא חייתם איתו בחדר אחד.

רחבעם זאבי: אני מתגרד מהפשפשים שלו.

מיכאל איתן: זה לא יתכן מה שהוא עושה כאן.

מיכאל איתן: זה כבר עובר כל גבול.

מיכאל איתן: בושה וחרפה.

רחבעם זאבי: מעל התלתלים שלך?

מיכאל איתן: את הטרור תשאיר אצלך, ואת החברות שלך עם המאפיה תשאיר אצלך.

רחבעם זאבי: אם הוא לא יחזור בו אני יוצא מהדיון.

סאלח טריף: אני מקווה ששניכם תחזרו בכם.

מיכאל איתן: יושב ומתעלל פה בחבר כנסת.

מיכאל איתן: מי הוא בכלל שהוא יושב כאן ומדבר בצורה כזאת?

סאלח טריף: אני מצטער על הביטויים האלה, חבל שנאמרו.

רחבעם זאבי: אתה חוזר בך או לא?

סאלח טריף: אני פונה אליך שתחזור בך.

רחבעם זאבי: אני חוזר בי, אבל האם הוא חוזר בו?

רחבעם זאבי: (חבר הכנסת רחבעם זאבי עוזב את חדר הוועדה).

מיכאל איתן: איך אני יכול לחזור בי?

מיכאל איתן: אני לא חוזר בי משום דבר.

מיכאל איתן: הוא צריך לחזור בו, כי הוא אמר דברים פוגעים.

מיכאל איתן: הוא יגיש נגדי תלונה לוועדת האתיקה, ואם אמרתי דבר לא נכון, ועדת האתיקה תגנה אותי.

הדבר המרכזי שעומד בפנינו בסופו של דבר זה לגמור את הפרשה הלא סימפטית הזאת.

זה לא עניין שלך ולא עניין שלי, זה עניין שלהם.

הוא חזר בו מדבריו, הוריד אותם מהפרק.

בואו נגמור את הסוגייה הזאת.

מיכאל איתן: אני לא יכול לחזור בי מהאמת שבדברים, אבל אני יכול רק לומר לו שלא הייתי אומר את הדברים, ואני מצטער שהגעתי למצב שהייתי צריך להגיד אותם.

חבר הכנסת סאלח טריף יעביר את הדברים לגנדי, ובפעם הבאה נמשיך את הדיון הזה.

צבי ענבר: הבעיה סבוכה ומורכבת בשל ההוראות הדי קפדניות של סעיף 25 לחוק הבחירות לכנסת.

צבי ענבר: סעיף 25 ,סעיף קטן (ב)(1), קבע מה היא התפלגות.

צבי ענבר: התפלגות, להזכירכם, זה מה שמותר, בעוד שפרישה זאת הפעולה שגוררת אחריה סנקציות שונות.

צבי ענבר: לפרוש זה לא טוב, להתפלג זה בסדר.

צבי ענבר: הסעיף מעמיד תנאים שונים.

צבי ענבר: כדי שתהיה התפלגות קיימות כמה אפשרויות.

צבי ענבר: האפשרות האחת הידועה היא ההתפלגות של שליש, האפשרות השנייה היא ההתפלגות של שני ח"כים 90 ימים לפני הבחירות, וההתפלגות השלישית האפשרית היא התפלגות של סיעה.

צבי ענבר: מה שאני אומר לכם זה מתוך נוסח שקיים משנת 1991 לפני חקיקתו של חוק המפלגות.

צבי ענבר: התיקון שבא בעקבות חקיקת סעיף 6א לחוק יסוד הכנסת, בא ואמר שהוא אוסר פרישות.

צבי ענבר: הסעיף אז נוקט בלשון כתוצאה מהמצב שהיה קיים אותה תקופה, על פיו הלכו מצד אחד מפלגות ומצד שני גופים שאינן מפלגות וחברו אליהם בבחירות לכנסת.

צבי ענבר: דוגמה לכך היא "חד"ש" שהיתה מורכבת ממכי ומחוגים שלא היו מוגדרים כמפלגה.

צבי ענבר: הסעיף נקט בלשון סיעה שהיא צרוף של סיעות, של חטיבות, או צירוף של מפלגות או אירגונים מחוץ לכנסת, או של סיעה או חטיבה כאמור או מפלגה או אירגון כאמור.

צבי ענבר: בקיצור, הביאו כל מיני וריציות.

צבי ענבר: חברי הכנסת היו מודעים בעת הגשת רשימת המועמדים ליו"ר ועדת הבחירות המרכזית להסכם.

צבי ענבר: ההסכם הזה הוא לפי סעיף 25(ב)1,2 שעל פיו יש אפשרות לכל סיעה או חטיבה או אירגון להתפלג בלי צורך בשליש.

צבי ענבר: מלכתחילה הבאתם את זה בחשבון ואמרתם:

צבי ענבר: כאשר נגיש את הרשימה לוועדת הבחירות המרכזית, אנחנו במפורש לא נעשה את זה כי אנחנו רוצים לשמור על שלמותינו.

צבי ענבר: בינתיים מה שקרה זה שב1992 נחקק חוק המפלגות, ואז הסעיף הזה נעשה לא כל כך מתאים כי היה צריך לבוא ולהגיד: ההתפלגות של סיעה שהיא צירוף של מפלגות.

צבי ענבר: חבר הכנסת קליינר התייחס במכתבו לחוות דעת שנתתי בשנת 1994, שבה כתבתי שנראה לי שכיום לאחר שיכולות רק מפלגות לגשת, מן הראוי לקבוע כי סיעה המורכבת משתי מפלגות או יותר יכולה להתפלג למרכיביה.

צבי ענבר: סברתי שמן הראוי לקבוע, כלומר לתקן את החוק, להתאים אותו יותר, כאשר יכולה להיות אפשרות אחרת אם רוצים לתקן את החוק, לבוא ולומר: יכולה להתפלג לפי המפלגות המרכיבות אותה, אלא אם כן חתמו על הסכם, זאת אומרת ברירת המחדל תהיה הפוכה.

צבי ענבר: אם לא חתמתן, אתן יכולות להתפלג.

צבי ענבר: הדבר לא נעשה.

צבי ענבר: המשמעות היא, שכאשר מפלגות מגישות רשימה אחת ומקימות סיעת אחת, הן מודעות לאפשרויות החוקיות.

צבי ענבר: אם הן היו רוצות כן לאפשר התפלגות, אז כל מה שהן היו צריכות לעשות זה להגיש ליו"ר ועדת הבחירות המרכזית: להלן וכו'.

צבי ענבר: ברגע שהדבר לא נעשה, אני כמי שמפרש את סעיף 25(ב)1, יכול רק לומר שהאפשרות הזאת להתפלגות, כלומר הזכות הזאת להתפלגות, לא קיימת.

צבי ענבר: השלב הבא הוא שאותו סעיף 25 מאפשר התפלגות ומאפשר מיזוג של סיעות במסגרת סיעתית חדשה.

צבי ענבר: ושם נאמר: נמסרה לוועדת הכנסת הודעה בכתב מטעם סיעה, או חלק ממנה".

צבי ענבר: מהו החלק ממנה?

צבי ענבר: החלק ממנה הוא כאשר מתקיים אחד מהתנאים.

צבי ענבר: יכול חלק ממנה להודיע על התפלגות, וזה חוקי, או שהסיעה מודיעה על התפלגות או על מיזוג.

צבי ענבר: אז נאמר: תאשר ועדת הכנסת את השינוי, כלומר ועדת הכנסת צריכה לבדוק האם התקיימו התנאים.

צבי ענבר: התקיימו התנאים, עליה לאשר, אבל מה זה הסיעה?

צבי ענבר: האם יכולה הסיעה להחליט בניגוד לדעתו של מרכיב הסיעה שהוא מפלגה?

צבי ענבר: בא אז סעיף קטן (ב)7 ואמר מה זה בעצם הסיעה.

צבי ענבר: הסיעה אומר סעיף קטן (ב)7 זה חברי הכנסת המהווים רוב של חברי הסיעה.

צבי ענבר: מי שהודיע פה על התמזגות זאת הסיעה, משום ש3 מתוך 4 חברי הסיעה - והמחוקק לא התייחס לאפשרות שאותה סיעה מורכבת ממפלגות - הביעו את הסכמתם.

צבי ענבר: הוא מכיר בסיעה, והוא אומר שהסיעה זה רוב חברי הסיעה.

צבי ענבר: לכן אם הודיעה הסיעה על התמזגות, הרי היא מקיימת את התנאי של סעיף קטן (ב)2, כלומר תאשר ועדת הכנסת את השינוי.

צבי ענבר: לכן, על פי דעתי, ברגע ששתי סיעות מודיעות לוועדת הכנסת על החלטה להתמזג, על ועדת הכנסת לאשר את המיזוג.

צבי ענבר: ברגע שחבר כנסת קליינר רוצה להתפלג, הדרך הנכונה היא לאפשר לחבר הכנסת קליינר להתפלג.

צבי ענבר: כאשר אני אומר להתפלג, אני מתכוון להשאר מוכר כסיעה שמייצגת את מפלגת "חירות".

צבי ענבר: להתפלג זה התפלגות של סיעת ה"איחוד הלאומי", כלומר תבוא סיעת "האיחוד הלאומי" ותאמר: שלב א': סיעת "האיחוד הלאומי" מחליטה בזה על התפלגות, כאשר 3 נשארים ונקראים "האיחוד הלאומי", אחד שהוא חבר הכנסת קליינר נקרא סיעת "חירות" שמייצגת את מפלגת "חירות".

צבי ענבר: ואז על ועדת הכנסת לאשר את ההתפלגות כי יש לה הודעה של סיעה.

צבי ענבר: שלב ב': סיעת "האיחוד הלאומי", שמונה 3 חברי כנסת, מתאחדת כעת עם סיעת "ישראל ביתינו".

צבי ענבר: זה אפשרי.

צבי ענבר: לכן ההליך שאתם שואפים להגיע אליו, שעל פיו תווצר הסכמה בכך שהסיעה תודיע על התפלגות, הוא כיוון נכון, אחרת נוצר מצב שבאמת כופים על מפלגת "חירות" שמלכתחילה רצתה להיות חברה ב"איחוד הלאומי" להשאר בתוך מסגרת שהיא לא רוצה בה.

אביגדור ליברמן: ממה ששמעתי מחבר הכנסת רחבעם זאבי ובטח מצידנו אין שום התנגדות שהאיחוד יהיה בין 3 חברי כנסת ו4- חברי כנסת, כאשר כל הדבר כרגע הוא באמת איזה שהוא ויכוח כספי בין מרכיבים בתוך סיעת "האיחוד הלאומי".

מיכאל איתן: אין ויכוח כספי, כי שניהם מסכימים על בוררות.

אביגדור ליברמן: אני חושב שהפתרון שהוסכם על כולם הוא שתהיה בוררות.

אביגדור ליברמן: הנושא הזה לא יימנע את ההחלטה לאחד בין שתי הסיעות, אם לא בישיבה הזאת אז בישיבה הבאה.

סאלח טריף: אני מוכן לשים את הנושא על סדר היום בשבוע הבא, אם וכאשר תגיעו להבנה.

אביגדור ליברמן: אני מודיע חד משמעית שאני לא מסכים שהנושא של הויכוח הכספי ימנע את האיחוד של שתי הסיעות.

אביגדור ליברמן: זה לא בהתאם לחוק.

אביגדור ליברמן: אנחנו מסכימים לפנים משורת הדין, ואני עומד על כך ששבוע הבא תהיה החלטה והצבעה.

אביגדור ליברמן: אם לא תהיה, אז נלך ונמצה את כל ההליכים.

אביגדור ליברמן: לא יכול להיות ממה ששמעתי מהיועץ המשפטי בצורה החד משמעית שהדבר הזה ימנע את ההחלטה של ועדת הכנסת על איחוד שתי הסיעות.

אביגדור ליברמן: אני לא אסכים פה למריחת זמן.

מיכאל איתן: חבר הכנסת ליברמן מבקש את החלק השני, כלומר את ההחלטה על המיזוג.

מיכאל איתן: אם אנחנו רוצים להגיע לתוצאה שגם הוא מוכן להגיע אליה, אנחנו צריכים להכריז בשלב ראשון על ההתפלגות ובשלב שני על האיחוד.

מיכאל איתן: למה שלא נעשה את זה עכשיו?

מיכאל איתן: אם אנחנו צריכים לקבל החלטה לדחות והוא רוצה לקיים את זה, הם צריכים למנות עכשיו בורר שיתן עד שבוע הבא את החלטתו.

מיכאל איתן: למה לעכב את זה?

אביגדור ליברמן: אני מסכים שעד שבוע הבא יהיה דיון ויהיה בורר, אבל אני לא רוצה שבשבוע הבא לא תהיה תוצאה.

מיכאל קליינר: יש גם לחבר הכנסת אופיר פינס חוות דעת של היועץ המשפטי שלו, שחולקת על מה שנאמר פה על ידי צבי ענבר.

מיכאל קליינר: אני טוען שברגע שהתפרקה "האיחוד הלאומי" ויש החלטה להתמזג אל תוך "ישראל ביתינו", זאת למעשה החלטה שאין "איחוד לאומי" וממילא "חירות" בחוץ.

מיכאל קליינר: עכשיו אתם יכולים להכיר ב"חירות" כסיעה או יכולים לא להכיר ב"חירות" כסיעה, אבל היא לא חלק מ"האיחוד הלאומי" כי אין "איחוד לאומי".

אביגדור ליברמן: צריך להסתמך על חוות הדעת של היועץ המשפטי של הכנסת.

אביגדור ליברמן: אני מבקש שעד שבוע הבא תהיה תוצאה.

צבי הנדל: כשאנחנו מבקשים שתי סיעות להתאחד, אני לא מבין איזה כוח בעולם יש לא לאפשר לנו.

צבי הנדל: היחיד שיכול להחליט על פילוג בתוך "האיחוד הלאומי" זה "האיחוד הלאומי", לא ועדת הכנסת ולא אף אחד.

צבי הנדל: אני מתחייב בשם רוב בסיעת "האיחוד הלאומי", שגם אם לא הגענו להסדר בעניין הכספי וגם אם לאחר האיחוד עם סיעת "ישראל ביתינו" נגיע להסדר הכספי המדובר, יהיה רוב גמור של הסיעה המאוחדת החדשה לנהוג כרצונו של חבר הכנסת מיכאל קליינר.

צבי הנדל: אם יהיה ברצונו להשאר, הוא ישאר, ואם יהיה ברצונו לעזוב, יהיה רוב גדול בסיעה, כולל גנדי, שישאר.

צבי הנדל: מאחר שיש פה הסכמה לדחות את זה לשבוע הבא, אני לא רוצה עכשיו לשבור את ההסכמה.

צבי הנדל: אם הבוררות לא תגמר עד שבוע הבא, יש פה התחייבות לפרוטוקול של רוב מוחלט של הסיעה החדשה שאם הוא ירצה לפרוש הוא יפרוש.

צבי הנדל: לכן אני אומר לא לקשור אחד בשני.

מיכאל איתן: אתה אומר:

מיכאל איתן: מצד אחד אני צריך לתת לעניין את הסכמתי העתידית להתפלגות, ומצד שני מעניין אותי העניין הכספי.

מיכאל איתן: את ההתחייבות הכספית אנחנו יכולים לעגן בצורה שאתה תהיה מבסוט ואי אפשר יהיה להפר אותה, כי הוא יפקיד את הכסף ולא משנה מתי זה יוכרע.

מיכאל איתן: את ההתחייבות שלך אי אפשר לעגן בכלום כי אין לה שום ערך.

צבי הנדל: אבל הוא מוכן להפקיד את הכסף?

מיכאל איתן: כן.

מיכאל קליינר: הטענה שהיום עומדת לנו, שהחברים אומרים שהיא הגיונית, שברגע ש"האיחוד הלאומי" יתאחד איתם הוא התפרק ואני נשארתי בחוץ.

מיכאל קליינר: הם התפלגו ממני למעשה על ידי החלטה.

מיכאל קליינר: ברגע שזה יאושר מצבינו יורע.

מיכאל קליינר: אנחנו למעשה הגענו להבנות כספיות שכרגע נופלות על בעיה של כבוד.

מיכאל קליינר: גנדי אומר: יש הסכם שאני נותן שליש מנדט כל חודש.

מיכאל קליינר: אנחנו טוענים נגד חוקיות האישור הזה שביקשו ליברמן והנדל, מכיוון שאי אפשר לשדך אותנו עם מפלגה שלא היה לנו שום קשר איתה.

ישראל כץ: במישור העקרוני ועדת הכנסת לא צריכה להתערב במה שקורה בתוך "האיחוד הלאומי".

ישראל כץ: היועץ המשפטי הגדיר בדיוק מה זאת סיעה, מה זה רוב בסיעה, מה זה התמזגות ומה זה פילוג, כל השאר זה סנטמנטים אישיים.

ישראל כץ: אני חושב שזה מסוכן מאוד.

ישראל כץ: אם מחר ה"ליכוד" יקבל איזה שהיא החלטה במוסדות ויתאחד עם איזו מפלגה, האם אז נבוא לוועדת הכנסת ונבקש שחלק מחברי ה"ליכוד ישוחררו מהמפלגה כי הם לא רוצים להיות שותפים בה?

סאלח טריף: אנחנו היום לא נחליט בנושא הזה.

מיכאל איתן: יש כאן עוד היבט אחד שלא דנו בו.

מיכאל איתן: מציגים בפנינו הסכם שאי אפשר להגיע אליו אלא בהסכמת הצדדים.

צבי הנדל: לא נכון.

מיכאל קליינר: מה פתאום?

ראובן ריבלין: חבר הכנסת צבי הנדל, לפני שאתה הופעת ישב פה חבר הכנסת רחבעם זאבי והצהיר הצהרה מפורשת שהיתה מורכבת מנושאים משפטיים ונושאים עובדתיים.

ראובן ריבלין: הוא אמר בצורה הברורה ביותר, שאם הנושא הכספי יפתר אין לו בעיה לשחרר את חבר הכנסת קליינר.

ראובן ריבלין: זאת אומרת הביעו את הסכמתם ה3- מתוך ה4- ורק המחיר נשאר.

ראובן ריבלין: בא קליינר ואומר: אני מוכן להפקיד את כל הכסף השנוי במחלוקת בצד על מנת שזה לא יהיה בשליטתי, ושאם יצא צו בורר שאומר שאני חייב אני נותן את זה.

ראובן ריבלין: אתם בטוחים, על פי הצהרתו של גנדי, באותו דבר שהיווה תנאי להסכמתכם לפרידה ממנו.

ראובן ריבלין: לפי דעתי זה דבר שהוא מחייב.

סאלח טריף: יש שבוע ימים לנסות ולפתור את הבעיה, ותתקיים ישיבה בנושא הזה בשבוע הבא.

סאלח טריף: 2.

סאלח טריף: הצעות ועדת המשנה לתיקון תקנון הכנסת

סאלח טריף: השינויים שהצענו כאן הם אותם שינויים שביקשנו לקיים לתקופת נסיון.

סאלח טריף: אלה שינויים חדשים ומרעננים בעבודת הכנסת, על-מנת לתת אפשרות לבחון נושאים חדשים והצעות, שעל חלק מהם דיברנו במליאת הוועדה.

סאלח טריף: אנחנו העלינו את הנושאים ביחד עם היועץ המשפטי, מזכיר הכנסת ויושב-ראש הכנסת.

סאלח טריף: אנחנו נתחיל בתיקון סעיף 67: "בתקנון הכנסת, בסעיף 67, בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא "לסגור את המיקרופון בו הוא מדבר, ולהורות לו לרדת מבמת הכנסת או לחזור למקומו.

סאלח טריף: " המדובר כאן, ויתקן אותי היועץ המשפטי אם אני טועה, על חבר כנסת שעולה לדבר בנושא מסויים שעל סדר היום ומתחיל לשתול נושאים אחרים שלא קשורים בכלל לנושא, דבר שהוא לא שכיח אבל קורה פה ושם ושלא מוסיף שום דבר.

סאלח טריף: היתה הוראה בתקנון שהוא יכול להעיר לו.

דוד לב: להפסיק את רישום דבריו בפרוטוקול.

צבי ענבר: שלב א': היושב ראש הודיע לו: זמנך נגמר, או היושב ראש אמר: אתה לא מדבר לעניין הנושא.

צבי ענבר: שלב ב': חבר הכנסת ממשיך לנאום, או שהוא ממשיך לדבר שלא לעניין הנושא, ואז, על פי התקנון היום, רשאי היושב ראש להגיד לקצרנית: תפסיקי את רישום הפרוטוקול.

צבי ענבר: ההצעה באה להוסיף ולומר לא רק להפסיק את רישום הפרוטוקול, אלא גם לסגור את המיקרופון ולהורות לו לרדת מהבמה.

סופה לנדבר: זה יתן לגיטימציה ליושב ראש לעצור דובר שהוא לא מסכים עם דבריו.

סאלח טריף: אם הוא לא מסכים הוא לא מסכים, אבל זה לא המקרה.

סאלח טריף: היתה הצעה לתיקון התקנון שהבאתי אותה ביום שני.

סאלח טריף: היתה הסתייגות לחבר הכנסת מיכאל איתן.

סאלח טריף: הוא דיבר דקה בשבח תיקון התקנון, ו9- דקות על השב"כ.

סאלח טריף: אי אפשר להמשיך עם השטויות האלה כל הזמן.

ישראל כץ: אבל זה מותר.

אליעזר זנדברג: כאן ההצעה היא לתקן את התקנון בעניין של לסגור את המיקרופון ולהורות לרדת מהבמה.

אליעזר זנדברג: מה שאת אומרת, סופה, קיים גם היום, אלא שהאיסור לדבר שלא לעניין קיים בתקנות.

אליעזר זנדברג: אני חושב שדווקא בעניין הזה אנחנו צריכים לתקן ההיפך ולהיות יותר גמישים, כי אני בדיעה שאם נותנים לחבר כנסת לדבר, אחריותו הציבורית היא לומר את הדברים לעניין, ואם הוא לא מדבר לעניין זאת בעיה שלו.

אליעזר זנדברג: לעומת זה, מכסת הזמן הוא הכלל הפרוצדוראלי שכן צריך לפקח עליו.

סאלח טריף: זה קיים בפרלמנטים מאוד מכובדים בעולם.

אליעזר זנדברג: הרלוונטיות יכולה להיות במשפט האחרון שמסכם.

אליעזר זנדברג: אני הייתי בעניין הזה מאוד נזהר, אבל זה לא מה שעומד בפנינו כרגע.

אליעזר זנדברג: כאשר התחילו עם השעון החדש הייתי סגן יו"ר ואמרתי שלדעתי היה צריך לסגור את המיקרופון באופן אוטומטי כאשר נגמר הזמן, ולתת ליושב ראש את האפשרות להוסיף חצי דקה או משהו כזה.

אליעזר זנדברג: אני הייתי בודק את האפשרויות הטכניות שקשורות לזה.

אליעזר זנדברג: הייתי הופך את התיקון הספציפי הזה לכך ששתי דקות הזמן רץ, אתה יודע שזה מהבהב לך, נגמר לך הזמן, אתה צריך את החסד של היושב ראש שיוסיף לך, ואז תראו איך אנשים יתחילו לדבר אחרת.

רוני מילוא: אני חושב שההצעה הזאת טובה.

רוני מילוא: אנחנו עדים לתופעות של לא רק דיבור שחורג מהזמן ולא רק דיבור שלא לעניין, אלא דברים אחרים.

רוני מילוא: אני כבר הייתי בישיבות שחברי כנסת הוציאו מלפפון והתחילו לעשות סלט על הדוכן, ואי אפשר היה להפסיק אותם.

רוני מילוא: אני סומך על שיקול הדעת של היושב ראש, וזה לא משנה מי היושב ראש התורן לצורך העניין.

רוני מילוא: אם הוא רואה שיש פה עניין של לתת לו עוד משפט, צריך לתת לו עוד משפט כדי לסיים, ואם לא, שיסגור לו את המיקרופון.

רוני מילוא: אני לא רואה בזה לא רוסיה ולא אנטי דמוקרטי.

רוני מילוא: הבעיה אצלינו היא שאנחנו, חברי הכנסת, לא נוהגים על פי כללים של דמוקרטיה מתוקנת, כי אם יש לך הגבלה של זמן תדבוק בהגבלה של הזמן, או מקסימום תבקש מהיושב ראש כמו שהאנגלים עושים לחרוג בעוד רבע דקה או חצי דקה מהדברים.

רוני מילוא: אנחנו לא מתנהגים כפי שצריך להתנהג, ולכן באים ואומרים שזה רוסיה.

ישראל כץ: חבר הכנסת אליעזר זנדברג אמר שמדובר כאן בסנקציה עצמה, אבל אי אפשר להפריד אותה מהמהות מאחר ומדובר באותו הסעיף.

ישראל כץ: הדוגמה שאדוני היושב ראש הביא על מיקי איתן, היא הדוגמה שמטרידה אותי לא בקשר לסיטואציה הספציפית, משום שאחד הכלים שיש לחבר כנסת להתבטא זה שהוא צריך לדבר בנקודות מסויימות רק על אותו נושא.

ישראל כץ: הוא יכול לדבר על נושא א' ולהשליך ממנו על נושא ב'.

ישראל כץ: לבוא ולעשות צנזורה מראש ולקשור את זה לסנקציה זה מסוכן.

ישראל כץ: הרי חבר הכנסת מדבר אל הציבור.

ישראל כץ: אם הוא ידבר לא לעניין אז הוא לא ישכנע.

ישראל כץ: נוח להיאחז בעניין של מכסת דיבור כי כך זה אמור להיות.

ישראל כץ: מדובר כאן כרגע על תוכן הדברים, זה מאוד מסוכן.

ישראל כץ: אני משום מה לקחתי על עצמי, מאחר ואני רוצה לסגל את עצמי לעמוד במכסת הזמן, לעקוב אחר הכללים, ואני רוצה להגיד שיש פה אפליה לא לטובת א' או ב', אלא בין דוברים לפי הדרך שמנהלים את זה יושבי הראש, כולל קישור עמדות פוליטיות לדרך שבה מקצים את הזמן.

ישראל כץ: הצידוק היחידי שכולם מסכימים עליו זה הקצאת הזמן.

סאלח טריף: לא דיברנו על זה.

סאלח טריף: אני הייתי סגן יושב ראש לפני 8 שנים, ועמדתי מול חברי כנסת בכל מיני כיוונים, לא הייתי רע אליהם, ואני יודע איך התנהגו.

סאלח טריף: אם תקרא את כל התקנות האלה שאנחנו מבקשים לתקן, אתה תבין שאנחנו נותנים כלים, כמו למשל שבכל ישיבה בבוקר יהיו נאומים בני דקה לחבר כנסת על כל נושא שהוא רוצה להעלות.

סאלח טריף: זאת אומרת שאם למיקי איתן בוער באותו יום לדבר על הנושא הציבורי שהוא מטפל בו, הוא יכול להעלות את זה בכבוד, אבל הוא לא יכול לנצל את סעיפי התקנון כדי לעשות את כל הדיון לא רלוונטי.

סאלח טריף: זה קיים בפרלמנט הבריטי, זה קיים בקונגרס האמריקני.

סאלח טריף: בדקנו את זה בפרלמנטים נאורים בעולם.

סאלח טריף: אי אפשר לעשות צחוק מאיתנו.

ישראל כץ: אני חושב שמאוד מסוכן לקבוע מה לא רלוונטי.

ישראל כץ: לגבי הזמן צריך להיות קריטריון אחיד.

סאלח טריף: לא מדברים על הזמן.

ישראל כץ: אם דיבר אחד מסגני היושב ראש במשך 28 דקות במקום 2 דקות ולא העירו לו, ואחר כך הוא הוריד חבר כנסת אחרי 2 דקות, זה לא בסדר.

סאלח טריף: אם יש לכם בעיות תעלו אותם בהמשך, אבל אל תערבבו שמחה בששון.

סאלח טריף: אני מבקש מכם להיות ממוקדים בהצעות שאנחנו מציעים.

ראובן ריבלין: כשאתה קובע בתקנון שיקול דעת שניתן לחבר כנסת כשהוא סגן יושב-ראש כנסת ה11 במספר, לא ה4, ושעליו יש גם לחצים פוליטיים, זאת אומרת שהוא יכול לפרש עניין כזה לגבי אחד כך ולגבי האחר אחרת.

ראובן ריבלין: אין פה עניין של נשיאות שמנותקת מהמצב הפוליטי.

ראובן ריבלין: אל תשים בפני סגני יושבי ראש מכשול וגם לא בפני היושב ראש.

ראובן ריבלין: מייד תהיה פרשנות מה הוא עשה לגבי זה ומה הוא עשה לגבי זה ותפרוץ מחלוקת.

ראובן ריבלין: זה לגבי הנושא הפרקטי.

ראובן ריבלין: לגבי הנושא העקרוני, חבר הכנסת נבחר פעם ב4- שנים וישפוט הציבור.

ראובן ריבלין: יש מקרים שבהם קבענו בתקנון שצריך לדבר לעניין, כמו למשל בהצעת חוק פרטית.

ראובן ריבלין: כאשר הממשלה מסכימה, יכול לבוא ולקום אדם ולסרב רק לגופו של עניין כדי לא לאפשר לאחר מסיעתו לבוא ולחסום את האפשרות להתנגד התנגדות אמיתית, כי הרי הראשון שמתנגד הוא זה שמקבל את רשות הדיבור.

ראובן ריבלין: הכוונה היתה שחבר הכנסת יעלה את הדברים על אחריותו ובמסגרת הזמן שהוקצב לו.

ראובן ריבלין: נכון שהתקנון בא ואמר אל ידבר אדם שטויות סתם.

ראובן ריבלין: בכל זאת יש מכשיר פרלמנטרי שהוא עתיק יומין וששמו יצא לפניו - הפיליבסטר.

ראובן ריבלין: יש דיונים שאתה יכול לבוא ולומר שהם מטבע הדברים דיונים מאוד מיוחדים או כל כך כלליים שאתה יכול לדבר על כל דבר.

ראובן ריבלין: יש מקרים שכאשר תדבר הדברים יפגעו בקבוצה גדולה של אנשים, ואז יש ליושב ראש הישיבה את שיקול הדעת לבוא ולומר לבן אדם: שמע, אתה סוטה פה מהעניין.

ראובן ריבלין: צריך לקבוע בצורה המפורשת ביותר ולהרחיב כמה שיותר, כדי שכל חבר כנסת שמדבר ידבר על אחריותו ומתוך ידיעה שהציבור ישפוט אותו, ולא להגביל אותו בדבריו, אלא אם כן מדובר בדבר שהוא מיוחד והוא יכול לפגוע ברגשות של אנשים.

ראובן ריבלין: אם אני מעלה על סדר היום נושא שואה והולך ומדבר על כדורגל, הדברים אינם ממן אותו עניין.

ראובן ריבלין: יכול להיות שיש בכך איזה שהוא דבר שהוא מבחינת פגיעה.

ראובן ריבלין: זה שיקול דעת שהיושב ראש ישתמש בו רק במקרים מיוחדים.

סאלח טריף: יש את זה.

סאלח טריף: יושב ראש הישיבה רשאי להפסיק דובר אם יש בדבריו משום עלבון לאדם.

ראובן ריבלין: זה מה שאמרתי.

אופיר פינס-פז: לא צריך מעבר לזה.

אופיר פינס-פז: אם את הישיבות היה מנהל רק היושב ראש עצמו אז לא היתה בעיה, אבל יש 11 סגנים.

אופיר פינס-פז: האם תוכל לסמוך על שיקול דעתם של כל ה11-?

אליעזר זנדברג: לכן, אדוני היושב ראש, קבל את הצעתי לסייג את התיקון רק על חריגה ממכסת הזמן, ולא על חריגה מתוכן הדברים.

יולי יואל אדלשטיין: המציאות היא שיש נכון להיום 11 סגני יושבי ראש הכנסת, ובתוכם - אני כולל את עצמי - אנשים שלא העבירו 5 קדנציות בבית הזה לפני שהגיעו לתפקיד הרם של סגן יושב ראש, ולפני שנפל בחלקם לנהל את הישיבות האלה.

יולי יואל אדלשטיין: יש דבר טכני לחלוטין, שאני אם הסכמתי להיות יושב ראש ולשבת שם למעלה, אז לקחתי עליו את האחריות, וזה סדר הדיון, הזמן, וכל הדברים שבעצם מחייבים אותי על שמירת הסדר בישיבה.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא מציע שתהיה זכות ל12- אנשים בבית הזה לקבוע ללא כל התייעצות עם אף אחד, בזמן אמת, מה רלוונטי, מה לא רלוונטי.

יולי יואל אדלשטיין: את הסעיף הזה, החמור, של ניתוק המיקרופון והורדה מהבמה צריך לסייג רק לדברים הטכניים, זאת אומרת חריגה מהזמן רק לזמן קצוב.

ישראל כץ: ושתהיה שיוויוניות.

סופה לנדבר: אנחנו לא תלמידים בכיתה א' ואפילו לא בכיתה ב'.

סופה לנדבר: חבר כנסת שנכנס באיחור או לא נכנס זה עניין שלו ומי שישפוט אותו זה רק הציבור.

סופה לנדבר: לא צריכים לעשות מחברי כנסת תלמידים קטנים.

סופה לנדבר: אני חושבת שזה פשוט פסול.

סופה לנדבר: אם נעביר את ההחלטה הזאת אז את כל הדיונים על התקציבים נצמצם ליום אחד או ליום וחצי.

סאלח טריף: אולי ידברו רק על התקציב ונצא נשכרים מכך.

סופה לנדבר: בגלל שנשארו כל כך מעט חברי כנסת שאין להם תפקידים של סגן יושב ראש, של יושב ראש ועדה זו או אחרת, אז תתנו לחברי כנסת להיות אחראים.

סופה לנדבר: אנחנו לא ילדים קטנים, אנחנו יודעים על מה אנחנו מדברים.

סופה לנדבר: אני חושבת שלסגור את המיקרופון או להגיד לחבר כנסת להפסיק לדבר, זה לא מכבודו של חבר הכנסת וזה גם לא מכבודו של יושב ראש הכנסת או סגן יושב ראש הכנסת.

סופה לנדבר: כל חבר כנסת עומד מול הציבור ששלח אותו לכנסת, ואם הוא לא אחראי הוא לא יבחר לקדנציה הבאה.

סאלח טריף: הבעיה היא לא שהוא לא יבחר, אלא הנזקים שהוא עושה לכנסת ולתדמיתה.

סאלח טריף: קחי את זה בחשבון.

סאלח טריף: יש כאן חברי כנסת שעושים נזקים לתדמית הכנסת.

סופה לנדבר: הם גם עושים נזקים לעצמם.

סופה לנדבר: כל אחד אחראי על עצמו ולא על הכנסת.

סופה לנדבר: זה עושה לי אסוציאציה של סתימת פיות.

סופה לנדבר: זה לא יכול להיות.

סופה לנדבר: אם אני עולה על דוכן הכנסת, אני די אחראית כדי להגיד מה שאני רוצה להגיד.

סאלח טריף: אנחנו נסייג את העניין הזה רק לנושא הזמן.

סאלח טריף: בכל ההצעות שתשמעו יש מגמה אחת ויחידה: לחזק את הכנסת ולחזק את חברי הכנסת.

סאלח טריף: אנחנו צריכים לדעת שזה מטיל עלינו הגבלות, כדי לא לעשות שטויות ולא לעמוד לא ברמה.

סאלח טריף: גם עלינו מוטלת אחריות.

סאלח טריף: אני מבקש מהיועץ המשפטי לתקן את זה ברוח הדברים שנאמרו פה.

סאלח טריף: הוספת סעיף 33א.

סאלח טריף: בתקנון הכנסת, אחרי סעיף 33 יבוא: "נאומים בני דקה (א) שלושים הדקות הראשונות של ישיבת הכנסת בימים ב' ו-ג', שאינה נפתחת בהצבעה על הצעת אי אמון, יוקדשו לנאומים של חברי הכנסת.

סאלח טריף: משכו של כל נאום לא יעלה על דקה אחת.

סאלח טריף: (ב) נאום כאמור יעסוק בנושא לפי בחירת חבר הכנסת, ובלבד שלא יכיל: (1) ויכוח, חריצת משפט, כינוי או ביטוי מעליב.

סאלח טריף: (2) פגיעה בכבוד הכנסת.

סאלח טריף: (ג) יושב ראש הישיבה יקבע את זהות וסדר הנואמים.

סאלח טריף: חבר הכנסת המעוניין לשאת נאום, יצביע ממקומו באולם המליאה.

סאלח טריף: (ד) עם סיום הנאומים, תוכל הממשלה להשיב, באמצעות שניים מנציגיה, במסגרת זמן שלא תעלה על חמש דקות לכל נציג.

סאלח טריף: 2.

סאלח טריף: תוקפו של סעיף 1 חצי שנה מיום כניסתו לתוקף.

סאלח טריף: " הכוונה היא לפתוח את הכנסת ולאפשר לחברי כנסת להתבטא בנושאים שיש להם חשיבות באותו יום ושיש להם עניין לומר אותם לאותם חברי כנסת או לאותו ציבור, כי כל אחד בא מסקטור, מציבור מסויים.

סאלח טריף: זה מאפשר לממשלה להשיב בצורה מהירה, בו במקום, על הנושאים שהועלו ככל הניתן.

סאלח טריף: זה החידוש שאנחנו מנסים כאן להנהיג כדי לעשות עניין בכנסת, כי לפעמים הדיונים ממושכים ומשעממים.

סאלח טריף: מה זאת אומרת ויכוח?

צבי ענבר: אפשר למחוק את המילה ויכוח.

סאלח טריף: המילה ויכוח נמחקת.

אליעזר זנדברג: ההצעה שהמיקרופון יפסיק בצורה אוטומטית אחרי דקה או שתי דקות היא מאוד רלוונטית פה, כי אחרת יהיה 3 שעות של דיון.

אליעזר זנדברג: מה הדין לגבי חבר כנסת שמבקש להרשם פעמיים?

אליעזר זנדברג: נאמר שיש 5 חברי כנסת במליאה, כל אחד מקבל דקה, האם אני יכול לקבל פעמיים דקה?

סאלח טריף: לא, דקה אחת.

אליעזר זנדברג: צריך לנסח את זה בצורה כזאת שכל אחד יוכל לקבל דקה.

סאלח טריף: יהיה ניסוח שחבר כנסת לא יוכל לדבר יותר מדקה פעם אחת.

אליעזר זנדברג: ושיהיה כתוב שאת המיקרופון יפסיקו לו אחרי דקה אוטומטית.

סאלח טריף: אתם תיכף תבינו שתהיה נוכחות בתחילת הישיבה, כך שלא יווצר מצב שיהיו 5 חברי כנסת.

רוני מילוא: מי קובע איזה חברי כנסת ידברו?

סאלח טריף: היושב-ראש, על המקום.

דוד לב: הכוונה היא שידברו מהמקום, כלומר מ4- המיקרופונים.

סאלח טריף: צריך לכתוב את זה.

דוד לב: התיקון מתייחס לא רק להצבעה על אי אמון אלא גם להצעת אי אמון.

דוד לב: אולי לא כדאי לקרוא לזה נאום אלא הודעה.

סאלח טריף: נאום של דקה.

סאלח טריף: אנחנו מורידים את המילה ויכוח ואנחנו מאשרים את זה.

סאלח טריף: אני עובר להוספת סעיפים 29א עד 29ג, בנושא נוכחות חברי הכנסת במליאה.

סאלח טריף: 29א (א): "לא תפתח ישיבת הכנסת בימים ב', ג', ד' אלא אם נכחו באולם המליאה לפחות עשרים וחמישה חברי הכנסת, לפי החלוקה הסיעתית הבאה: (1) לכל סיעה שיש לה ארבעה חברים או יותר, נציג אחד לכל ארבעה חברי הכנסת.

סאלח טריף: (2) לכל סיעה שיש לה פחות מארבעה חברים - נציגים כפי שתקבע ועדת הכנסת.

סאלח טריף: (ב) לא נכחו באולם המליאה חברי הכנסת במספר הדרוש לפי סעיף קטן (א), יודיע יושב ראש הישיבה על דחיית הישיבה ברבע שעה.

סאלח טריף: כעבור רבע שעה יפתח היושב ראש את הישיבה בכל מנין חברים.

סאלח טריף: (ג) נפתחה ישיבת הכנסת במנין חברים חסר, יודיע יושב ראש הישיבה את שמות הסיעות שנציגיהן נעדרו או חסרו מן המליאה, וישלול את זכותן להשתתף בדיון הסיעתי שיערך באותה ישיבה או בסמוך לאחריה.

סאלח טריף: "

ראובן ריבלין: האם שרים נכללים במסגרת חברי הסיעה?

סאלח טריף: אנחנו לא לוקחים את השרים בחשבון בעניין הזה.

סאלח טריף: הכוונה, רבותי, היא שיהיה באמת קוורום לפתיחת ישיבת הכנסת.

סאלח טריף: אם דיברנו על הנושא הראשון של נאומים בני דקה, אני חושב שזה יעניין את נוכחות האנשים בפתיחה של הישיבה.

סאלח טריף: אנחנו גם מגבילים את הזמן הזה לשעה, כי יש לפעמים דברים שלא מעניינים את כולם ולא הכרחיים.

סאלח טריף: אנחנו רוצים להתחיל בלהנהיג שתהיה באמת מליאה ושיהיו בה כמה שיותר חברי כנסת.

סאלח טריף: הנסיון כאן הוא לתת לסיעות להיות מיוצגות באותה רמה פחות או יותר, לפי גודל הסיעה.

סאלח טריף: אנחנו לוקחים בחשבון גם את הנוכחות של הממשלה.

אליעזר זנדברג: אני עקרונית מתנגד להצעה, בפרט מה שנוגע לכל הסנקציות ומה שנוגע לסעיף 29(ב) שזה הצעות חוק.

אליעזר זנדברג: לדעתי כאשר אתה שולל את האפשרות לחוקק חוק, אתה לא יכול לעשות את זה בתקנון.

אליעזר זנדברג: אם אתה רוצה לעשות את זה, תקן את חוק הכנסת.

סאלח טריף: 29ב()א "מניין החברים הנדרש לשם קיום הצבעות בהצעות חוק, בקריאה השניה ובקריאה השלישית, לא יפחת מעשרים וחמישה, לפי חלוקה סיעתית כאמור בסעיף 29א.

סאלח טריף: (ב) לא נכחו באולם המליאה חברי הכנסת במספר הדרוש לפי סעיף קטן (א), יודיע יושב ראש הישיבה את שמות הסיעות שנציגיהן נעדרו או חסרו מן המליאה, ויקיים את ההצבעה בכל מנין חברים.

סאלח טריף: (ג) מסיעות אשר נציגיהן נעדרו או חסרו מהמליאה בשעה ההצבעה, תשלל הזכות להציע הצעות לסדר היום או הצעות חוק, בשבוע שלאחר אותה ישיבה.

סאלח טריף: " 29ג(א)" בכל דיוני הכנסת יהיה נוכח באולם המליאה לפחות שר אחד.

סאלח טריף: (ב) בישיבות ובהצבעות בהן נדרש מנין מיוחד של חברי הכנסת, כאמור בסעיפים 29א ו29-ב, יהיו נוכחים באולם המליאה לפחות שני שרים.

סאלח טריף: (ג) לא נכחו בישיבת הכנסת שרים כנדרש בסעיפים קטנים (א) ו-(ב), לא יובאו לדיון בשבוע שלאחר אותה ישיבה הצעות הממשלה.

סאלח טריף: 2.

סאלח טריף: תיקון זה יעמוד בתוקפו חצי שנה מיום כניסתו לתוקף.

סאלח טריף: "

אליעזר זנדברג: 29ב הוא לא חוקי ולא הגיוני.

אליעזר זנדברג: לא הגיוני שאתה תגביל או תמנע את האפשרות לחוקק בגלל שאנשים לא באו, מה גם שיש פה תרגיל שאנחנו לא רוצים לעודד אותו.

אליעזר זנדברג: אם הקואליציה רוצה לגייס אנשים כי אין לה אנשים, האופוזיציה תצא מהאולם ויקח עוד רבע שעה, שתמיד הוא חצי שעה, להתחלת הישיבה.

אליעזר זנדברג: להעניש חבר כנסת בכך שלא תהיה לו הזכות להעלות הצעת חוק בפעם הבאה רק בשל העובדה שהוא נעדר - לפעמים להעדרות יש משמעות - זה מגוחך.

אליעזר זנדברג: צריך לשים את 29ב בצד.

סאלח טריף: תחשוב על סנקציה.

אליעזר זנדברג: אין לי בעיה שיעברו פה חוקים שניים נגד אחד, או באמצע הלילה.

סאלח טריף: לא מדברים פה על אמצע הלילה.

אליעזר זנדברג: זה יכול מאוד להיות.

אליעזר זנדברג: 4 הצעות חוק, כאשר בראשונה ובשנייה מסתייגים ובסוף זה נגמר ב3- בלילה.

אליעזר זנדברג: אין לי בעיה שיושב ראש ועדה יעביר את זה לוועדה, כי זאת האחריות הציבורית שלנו - של קואליציה ואופוזיציה, ותלוי גם איזו רמת אחריות - להיות נוכחים אם זה חשוב או לא.

אליעזר זנדברג: אני לא חושב שבמקרה הזה אנחנו צריכים לאנוס את חברי הכנסת להיות נוכחים.

אליעזר זנדברג: לגבי 29א, אני חושב שאפשר לקבוע איזה שהוא קוורום, אבל להערכתי זה לא יועיל לכנסת, כי מה שיקרה בסופו של דבר שיהיו פה מצבים מגוחכים שיהיו כל מיני תורנים, או לחלופין שיהיה מצב שכל פעם יתחילו את הישיבה בארבע ורבע שזה עוד יותר מבזה.

אליעזר זנדברג: מתחילים ישיבה, כל אחד יודע מה הכללים פה, אתה רוצה תבוא ואם אתה לא רוצה אל תבוא.

אליעזר זנדברג: הסנקציה על הסיעה, לדעתי, במקרה הזה, שיודיעו שהסיעה לא באה זה לא מי יודע מה.

אליעזר זנדברג: בסיעה יהיה תורן, ואז כל אחד ימציא תירוץ.

אליעזר זנדברג: אנחנו לא בטירונות פה.

סאלח טריף: זה נראה עכשיו כמו גן.

אליעזר זנדברג: זה יראה בצורה הזאת יותר נורא.

אליעזר זנדברג: אתה פותח את הישיבה ומי שישנו - ישנו, ומי שאיננו - איננו.

צבי ענבר: כל ההסדרים האלה לגבי סנקציה וכו', מקומם יהיה גם בתקנון ובנוסף גם בחוק הכנסת.

צבי ענבר: כדי לקבוע את חובת הקוורום שנקבעה פה, צריך לתקן את החוק.

אופיר פינס-פז: אני באופן אישי לא מתנגד לקוורום.

אופיר פינס-פז: כמה שלא נסביר לציבור שאנחנו עסוקים, זה לא יעזור.

אופיר פינס-פז: כאשר הציבור רואה מליאה ריקה אי אפשר להסביר למה.

אופיר פינס-פז: אני ניסיתי.

אופיר פינס-פז: תאמינו לי שאני בא ביידים נקיות כי אני משקיע הרבה זמן במליאה.

אופיר פינס-פז: אי אפשר להסביר את זה.

אופיר פינס-פז: לכן יכול להיות שזה פתרון, אבל זה יכול ליצור מצב שבתחילת הישיבה כולם יהיו ואחרי דקה כולם ילכו.

אופיר פינס-פז: אי אפשר להגיע ליותר מ20.

אופיר פינס-פז: ישראל אחת - 4, ליכוד - 5, ש"ס - 3, מרצ - 2, רע"ם - אחד, שינוי - אחד וחצי, מפד"ל - 1, איחוד לאומי - 1, ישראל ביתינו - 1, שזה 20 במקסימום.

אופיר פינס-פז: אני חושב שאליעזר זנדברג אמר דברים של טעם לגבי סעיף 29ג, שזה לא קשור לסעיף 29א ו- ב שאני מציע להשאיר.

אופיר פינס-פז: אני לא מציע להעניש.

אופיר פינס-פז: זכותה של סיעה לא לבוא להצביע, זכותו של כל חבר כנסת לא לבוא להצביע.

אופיר פינס-פז: לגבי הממשלה, קבענו תורנות של שר אחד בכל דיון במליאה, ואני מאוד תומך בעניין הזה.

אופיר פינס-פז: אני ממש חושב שהחובה שיהיו שני שרים במליאה.

אופיר פינס-פז: .

סאלח טריף: לא, רק בדיונים האלה המיוחדים של הקוורום.

אופיר פינס-פז: בשום דיון.

אופיר פינס-פז: אין שום נימוק בעולם מדוע שני שרים צריכים להיות במליאה.

סאלח טריף: בעניין הזה שני שרים, כי למשל אם באותו יום יש איזה שהוא אירוע בטחוני או משהו כזה, אז יכולים שני שרים להופיע כדי להשיב לנאומים בני דקה.

אופיר פינס-פז: אחד הכישורים המקדימים של להיות שר זה יכולת תשובה בכל נושא.

יולי יואל אדלשטיין: מונח לפנינו מכתב של חבר הכנסת רומן ברונפמן, שמבקש משהו מהוועדה הזאת.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע שהמכתב הזה הוא נסיון חמור מאוד לרמות את יושב ראש הוועדה ואת חברי ועדת הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: מצויין במכתב שמונח לפנינו, שחתום על ידי ד"ר ברונפמן, שכביכול סיעת הבחירה הדמוקרטית יש לה חבר אחד בוועדות הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: בוועדת כלכלה, בוועדת מדע וטכנולוגיה, בוועדת ביקורת המדינה נמצאים כחברים מלאים חברי סיעת הבחירה הדמוקרטית - ברונפמן וצינקר.

יולי יואל אדלשטיין: אני מבקש מהיושב ראש לשקול את צעדיו.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא יודע אם היה תקדים לדבר כזה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת ברונפמן היה יכול לעשות מה שעשה רכז סיעתי תוך שתי דקות עכשיו, ולהוציא את הרשימות של הוועדות האלה לפני שהוא מנסה להפיץ מכתב כזה.

סאלח טריף: אני מאוד מודה לכם.