From: scofield@fline.pp.fi (Harri Hursti)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.laki
Subject: Re: Vainajan omaisuus
Date: 8 Apr 92 00:12:21 GMT
Distribution: sfnet
Organization: FastLine Helsinki Finland

akarvi@polaris.utu.fi (Atte Karvinen) writes:

>Kyse on perunkirjoituksista ja omaisuuden jaosta.

	joku jo ehti vaittaa toista, mutta laki sanoo seuraavaa :

	Perunkirjoitus on suoritettava _kolmen kuukauden kuluessa_ perit-
	tavan kuolemasta. _Saman ajan kuluessa_ tehdysta hakemuksesta
	tuomioistuin voi kuitenkin pesan laadun vuoksi tai muista
	erityisista syista myontaa jatkoaikaa (PK 20:1)

	Pesan hallintotapa ei vaikuta mitenkaan perunkirjoituksen toi-
	mitusaikaan.

	ja viela yleisesti : Perunkirjoituksella on vahvasti verotuksel-
	linen tehtava. Yhteisyys velkavastuun ja perunkirjoituksen va-
	lilla on siina, etta luotettavaksi tarkoitettuna pesan varojen
	ja velkojen kirjaamistoimituksena perunkirjoitus on velkavastuu-
	saannostossakin kelpuutettu toimitukseksi, jossa saadulla tiedol-
	la on vaikutuksia velkavastuun syntyyn. Virheellisesta toiminnasta
	palkitaan sanktiolla aina taydelliseen henkilokohtaiseen vastuu-
	seen tiedetyista _ja_ tuntemattomista veloista asti.


>Henkil| on kuollut ja h{nelle j{i velkaa liki 300000 mk noin kymmeneen eri
>luottolaitokseen. Jakauma luottolaitosten kesken on noin suhteina
>25:2:2:1:1:1:1:1:1:1. Suurin luoton antaja on er{s pankki, jossa ko.
>henkil|ll{ oli my|s k{ytt|tili. Muuta kiinte{{ omaisuutta pes{ss{ oli
>noin 15000 mk arvosta ja k{ytt|tilill{ 20000 mk. Hautajais- ja pes{nselvitys
>kulut olivat n. 20000 mk, mutta rahoja ei otettu k{ytt|tililt{.
>Kaiken kaikkiaan pes{{n j{i siis omaisuutta hyvin minimaalisesti jaettavaksi
>luoton antajille. Tilanteessa katsottiin parhaaksi olla j{rjest{m{tt{
>pes{{ konkurssiin, sill{ konkurssi olisi luultavasti rauennut varojen 
>puutteeseen. Kysymys 1, oliko t{m{ oikein?


        Kuten jo edellisessa juttuketjussa tuli ilmi, velallisen kuolema
        ei lakkauta velkasuhteita. Perintokaaren 21 luku eli velkavastuu-
        jarjestelma osoittaa perillisten vastuun maaran velasta ja toi-
        menpiteet, joilla henkilokohtaisesta velasta voi valttya.

Lakia :

        Aluksi perillisten vastuu rajoittuu jaamisto-omaisuuden arvoon ja
        pesan osakkailla ei ole henkilokohtaista vastuuta veloista.
        Vastuun maara on valinnainen ja sitoutuu oikeuteen valita pesan
	hallintotapa.

	Valittomasti perittavan kuoltua tulee osakkaiden ottaa pesa hal-
	lintaansa. Kaytannossa pesan hallinnon jarjestaminen vie aikaa,
	jonka takia PK:ssa on erityisia saannoksia valiaikaisesta pesan
	hallinnosta. Valiaikainen hallinto on valivaihe, jonka aikana
	paatetaan pesan tuleva hallintotapa. Ellei toisin menetella on
	hallintotapana yhteishallinto.

        Yhteishallinto merkitsee merkitsee sitoutumista velkavastuuseen
        myos omalla omaisuudella. Pesanselvittajan hallinto tai konkurssi
        taasen rajoittavat velkavastuun jaamisto-omaisuuden arvoon, eli
        hallintotavan valinta tuo mukanaan myos velkavastuun valinnan.
        Yksikin osakas voi rajoittaa kaikkien velkavastuuta hakemalla pe-
        sanselvittajaa, osakkaalla on itsenainen oikeus hakea pesansel-
	vittajan hakemista kuolinpesaan, perusteluja tai muiden osakkai-
	den suostumusta ei tarvita. Jos yhteishallintoa jatketaan, vas-
	taavat osakkaat perunkirjoitusta toimitettaessa tietamistaan
	vainajan veloista (PK 21:1).

	Paasaantoisesti pesan luovuttaminen pesanselvittajan haltuun 
	vapauttaa perilliset velkavastuusta. Jos pesa on ylivelkainen
	eika sopimusta velkojien kanssa synny, on pesanselvittajan 
	luovutettava pesa konkurssiin (PK 19:12). 

	Lain mukaan mikali pesan varat eivat riita pesanselvittajan
	palkkio maksuun, on palkkiosta vastuussa se, joka haki pesan-
	selvittajaa.
	
	Osakkaille on laissa varattu lyhyt harkinta-aika. Perittavan kuol-
	tua alkaa ns. rauhoitusaika paattyy kuukauden kuluessa perun-
	kirjoituksesta. Tuona aikana osakkiden oletetaan saavan riitta-
	vasti tietoa paatoksen tekemiseksi lopullisesta hallintomuodosta.
	Rauhoitusaikana velkaa voidaan maksaa vain, jos on pateva syy 
	olettaa, ettei siita aiheudu muille velkojille vahinkoa. 
	Ulosmittausta ei rauhoitusaikana ole lupa saattaa loppuun, 
	ellei velkojalla ole pantti- tai pidatysoikeutta (PK 21:9).

	

Paatelmia :

	Kirjoituksestasi ei ilmene pesan hallintomuoto, mutta mita
	suurimmalla todennakoisyydella menettely on ollut virheellinen.

	Jos olette paattaneet yhteishallinnosta, olette yhteisvastuul-
	lisessa vastuussa pesan tunnetuista veloista. Jos taas olette
	paattaneet pesanselvittajan hallinnosta, on hanen ylivelkaisena
	luovutettava pesa konkursiin. Koska perunkirjoituksessa oli il-
	meista, etta pesa on pahasti ylivelkainen konkurssiin olisi kan-
	nattanut turvautua suoraan.

	PK 21 toteaa lystikkasti, etta osakkaalle syntyy henkilokohtainen
	velkavastuu virheellisen toiminnan vuoksi; eli jos ette ole it-
	seanne suojanneet konkurssilla tai pesanselvittajalla, olette
	hyvaksyneet perittavan velat omiksenne.

	Sitten mita tuohon konkurssin raukeamisjuttuu tulee, niin siita 
	konkurssimenettely ja se ei varsinaisesti liity tahan. Yleisesti
	sanottakoon ensin, etta konkurssin raukeaminen varojen puutteessa
	on se mihin jokainen taloushuijari pyrkii, koska se on ongelmat-
	tomin tapa.

konkurssimenettelysta :

	konkurssi on yleiskaytantoopano, jossa koko ulosmittauskelpoinen
	omaisuus alistetaan tuomioistuimen valvonnassa yhdella kertaa
	kokonaisselvittelyyn, missa koko tuo omaisuus realisoidaan ja
	varat jaetaan kaikkien velkojien kesken; huomioiden etuoikeus-
	jarjestys.

	menettely jakautuu kolmeen osaan :
		a) asettaminen konkurssiin
		b) konkurssi oikeudenkaytina
		c) toimeenpano tuomion vahvistamassa etuoikeus-
		   jarjestyksessa niin pitkalle kuin varoja riittaa.

	Konkurssi on joko velkoja-aloitteinen tai velallisajoitteinen.
	Velallisaloitteinen konkurssi alkaa hyvin mutkattomasti:
	konkurssi alkaa ilman kypsyyden tutkimusta valittomasti hakemuksen
	jattamishetkella.

	Velkojainkuulustelu on ensimmainen varsinanen konkurssioikeudenkayn-
	nin istunto. Tassa tilaisuudessa pesanhoitaja esittaa laatimansa
	alustavan luettelon velallisen veloista ja varoista. Jos talloin 
	ilmenee (kuten usein ilmenee), etta pesa on niin "puhdas" 
	(puhdistettu?), etteivat varat riita edes normaalin konkurssime-
	nettelyn kustannuksiin, puhumattakaan etta sen yli jaisi jotain 
	jaettavaa, talloin tuomioistuin viran puolesta maaraa konkurssin
	raukeamaan, paitsi jos joku velkojista ottaa kustannukset vas-
	tattavikseen.

Paatelma:

	Konkurssin raukeaminen on hyva ratkaisu ongelmallesi.


>V{h{n ennen perunkirjoituksissa asianosaisille selvisi, ett{ ko. pankki
>oli jo omin oikeuksin v{hent{nyt k{ytt|tililt{ antamansa luoton sek{ lyhent{-
>nut toista (sit{ suurinta) lainaa. N{in siis kysym{tt{ muilta velkojilta.
>Kysymys 2 oliko t{m{ oikein ?

	Mahdotonta sanoa, riippuu suurimmaksi osaksi pankin ja velallisen
	valisista sopimuksista. Kysymyksessa on ns. vastavelkaan perustuva
	kuittaus. Avainkysymys on ensin, oliko saatava eraantynyt. Mikali
	kyseessa ei ollut kuolinhetkella eraantynyt saatava tai ennen kuo-
	lemaa irtisanottu laina, on vaarinkaytos erittain todennakoinen.

	Mikali velallinen on antanut velalleen nimivakuuden, tai
	pankkitili toimi suoraan velan vakuutena, voi pankki perustella 
	toimiaan. Mikali taas nimivakuuta eika yleisvakuuta ole annettu
	ja pankki ei ole irtisanonut lainaansa tai kyseessa ole maara-ai-
	kainen lyhennys on syyta olettaa etta pankki on ylittanyt toimi-
	valtansa.

>Kun asianomainen sitten marssi pankkin ja sanoi haluavansa j{{dytt{{ tilin,
>jottei sielt{ nostettaisi enemp{{ ep{m{{r{isi{ rahoja ennen perunkirjoituksia,
>sanottiin pankissa ettei se onnistu ja ettei kukaan voi nostaa sielt{ mit{{n.
>Viikon kuluttua tiliotteessa kuitenkin oli nostoja luottokorkoja ja muita 
>provinssioita satojen markkojen arvosta. Kysymys 3, onko pankilla
>jonkinlainen etuoikeus vainajan varoihin muiden velkojien tiet{m{tt{ ?

	Pankki on vain yksi velkoja muiden joukossa.

Ernest "Hursti" Scofield   ! "Me ollaan sankareita kaikki,
scofield@fline.pp.fi       !  kun oikein silmiin katsotaan, 
                           !  me ollaan sankareita el{m{n,
                           !  ihan jokainen."
-- 
Ernest "Hursti" Scofield   ! "Me ollaan sankareita kaikki,
Scofield@fline.pp.fi       !  kun oikein silmiin katsotaan, 
                           !  me ollaan sankareita el{m{n,
                           !  ihan jokainen."