HDTenEightyP/NetNews huggingface dataset:
From: andersa@Riga.DoCS.UU.SE (Anders Andersson)
Newsgroups: swnet.politik
Subject: Re: R{ttvisa skatter
Date: 11 Oct 1992 06:38:24 GMT
Organization: Uppsala University, Sweden
Distribution: swnet
NNTP-Posting-Host: riga.docs.uu.se

In article <1992Oct10.114643.1644@etek.chalmers.se>, lindq@etek.chalmers.se (Johan Lindqvist) writes:
> Men jag har en vision om principerna bakom beskattningen. Den {r i
> princip samma som har utvevklat de skatter vi har i Sverige, n{mligen
> skatt efter b{rkraft. Den som har mycket pengar ska betala mer, b}de
> direkt, dvs i kronor, och proptionellt, dvs i procent.

Vad s{gs om att i st{llet f|r skatt baserad p} inkomst ta ut en
medborgaravgift (eller kanske "f|rm}nstagaravgift" {r en mera precis
ben{mning), lika f|r alla (i kronor r{knat)? Borde inte det vara
h|jden av r{ttvisa? Sedan f}r folk tj{na hur mycket de vill...

Vi betalar ju lika mycket f|r mj|lken oavsett inkomst, s} varf|r
inte f|r sjukf|rs{kringen ocks}?
--
Anders Andersson, Dept. of Computer Systems, Uppsala University
Paper Mail: Box 325, S-751 05 UPPSALA, Sweden
Phone: +46 18 183170   EMail: andersa@DoCS.UU.SE
From: andersa@Riga.DoCS.UU.SE (Anders Andersson)
Newsgroups: swnet.politik
Subject: Re: En valuta, ett land, ett folk, en led...
Date: 14 Oct 1992 21:00:53 GMT
Organization: Uppsala University, Sweden
Distribution: swnet
NNTP-Posting-Host: riga.docs.uu.se

In article <PD.92Oct12024058@horus.sics.se>, pd@sics.se (Per Danielsson) writes:
> I artikel <1b8fqvINN1k0@corax.udac.uu.se> skrev andersa@Riga.DoCS.UU.SE (Anders Andersson):
> >Vem skall best{mma denna gemensamma valutas v{rde d}?
> >Om den skall flyta fritt, vad skall den flyta relativt?
> 
> Ha, ha, mycket lustigt. V{rdet p} valutan {r ju vad man kan k|pa f|r
> den, och med en enda valuta s} existerar inte "flyta fritt".

Nej, men detta kokar nog ned till vad vi menar med "valuta".
Om alla handlar med USA-dollar, och priset p} salt g}r upp,
kan man d} h{vda att valutans v{rde {r of|r{ndrat? Hur blir
det om priset p} allt g}r upp, har vi inte inflation d}?
Vad h{nder n{r folk tappar f|rtroendet f|r den enda valutan,
och b|rjar investera i salt och {dla metaller i st{llet?
Vad hindrar den enskilde att bedriva naturahush}llning?
F}r jag trycka mina egna sedlar?

V{rlden har hittills inte sett en situation d{r endast en
valuta existerat, men man kanske kan betrakta sovjetekonomin
som ett delvis isolerat system (s{g till n{r min parallell
sp}rar ur) d{r endast en valuta f|rekom, eftersom vanligt
folk inte fick h}lla p} och fiffla med dollar och liknande.
Staten best{mde hur mycket en limpa br|d skulle kosta, och
s} kostade den just s} mycket i decennier. Likviditetsproblem
l|stes genom att man tryckte fler sedlar. Utrikeshandeln
f|rutsatte i praktiken naturahush}llning, eftersom ingen i
v{st var intresserad av betalning i rubel.

I vilka fundamentala avseenden skiljer sig den sovjetiska
rubelekonomin fr}n en v{rldsvid dollarekonomi eller en
europeisk ecunomi? [r dessa skillnader avg|rande f|r den
relativa stabiliteten hos de olika ekonomierna?

Nej, jag har inte l{st ekonomi. Jag bara spekulerar.
--
Anders Andersson, Dept. of Computer Systems, Uppsala University
Paper Mail: Box 325, S-751 05 UPPSALA, Sweden
Phone: +46 18 183170   EMail: andersa@DoCS.UU.SE
From: ske@pkmab.se (Kristoffer Eriksson)
Newsgroups: swnet.politik
Subject: Re: Uttalanden
Date: 10 Oct 92 09:52:06 GMT
Distribution: swnet
Organization: Peridot Konsult i Mellansverige AB, Oerebro, Sweden

In article <1992Oct6.153744.750@kth.se> ulfb@ulfb.nada.kth.se (Ulf Berggren) writes:
>Men partiledare {r han inte och fr}gan {r v{l om han (Bert Karlsson) g|r
>mest skada eller nytta i nuvarande position (f|r nyd).

Det m}ste ju vara ett guld-arrangemang. Bert kan agera lekledare och str|
uttalanden omkring sig s} mycket han orkar, och skulle han s{ga n}got
mindre v{lbet{nkt, kan Ian vifta bort det med att det trots allt {r _han_
som best{mmer, och inte Bert.

-- 
Kristoffer Eriksson, Peridot Konsult AB, Stallgatan 2, S-702 26 Oerebro, Sweden
Phone: +46 19-33 13 00  !  e-mail: ske@pkmab.se
Fax:   +46 19-33 13 30  !  or ...!{uunet,mcsun}!mail.swip.net!kullmar!pkmab!ske
From: lindq@etek.chalmers.se (Johan Lindqvist)
Newsgroups: swnet.politik
Subject: Re: Rattvisa skatter
Date: 15 Oct 92 14:13:07 GMT
Reply-To: lindq@etek.chalmers.se (Johan Lindqvist)
Distribution: swnet
Organization: Chalmers University of Technology, Gothenburg, SWEDEN

In article <175997*Torgny.Tholerus@SKHB.SU-KOM.SU.se>, Torgny.THolerus@SKHB.SU-KOM.SU.SE (Torgny Tholerus SKHB) writes:
|> > >Fast varf|r inte tilldela varje kommun en viss summa
|> > >pengar, beroende p} hur m}nga m{nniskor som bor i kommunen?
|> > 
|> > Och strunta i kommunernas olika f|ruts{ttningar?
|> 
|> Vad menar du med de olika f|ruts{ttningarna?  Ifall man har
|> en kommun med 100.000 h|gavl|nade personer, och en annan
|> kommun med 100.000 l}gavl|nade personer, vilken av dessa
|> b}da kommuner har de st|rsta behoven?  Ifall man tilldelar
|> varje kommun pengar i f|rh}llande till antalet boende, d}
|> skulle de b}da kommunerna f} lika mycket pengar.
|> 
|> Man kan dessutom f|rmoda att behovet av kommunalt st|d {r
|> st|rre i kommunen med l}ginkomsttagarna.

Det {r v{l svar p} din fr}ga om olika f|ruts{ttningar ?

Dessutom har man olika utgifter. I norrland har man h|gre kostnader f|r
sn|r|jning (Ligger p} kommunen...v{l??), de stora avst}nden g|r tex
soph{mtning dyrare osv.

______________________________________________________________________________
Johan Lindqvist                     |Due to lack of interest, tomorrow
Gothenburg         Mail:            |has been cancelled.
Sweden      lindq@etek.chalmers.se  |
______________________________________________________________________________
From: joe@adp.bad.se (Johan Olde)
Newsgroups: swnet.politik
Subject: Re: R{ttvisa skatter (var Re: Moms (was: Statsfinansierad utbildning
Date: Mon, 12 Oct 92 21:26:33 PST
Distribution: swnet
Organization: Amazing Discoveries Publishing, Uppsala, Sweden

lindq@etek.chalmers.se (Johan Lindqvist) writes:

> Den som har mycket pengar ska betala mer, b}de
> direkt, dvs i kronor, och proptionellt, dvs i procent.

Jag greppar inte det dr... Jag som extrem hginkomsttagare (vilket jag
inte r eftersom jag lever p studieln, iofs) skall vl inte behva betala
mer i procent fr samma service som alla andra. Att jag betalar mer i kronor
r vl nog illa. Om jag tillexempel vljer att jobba 16 timmar per dygn
istllet fr betydligt frre fr att jag rkar prioritera skallad lyx-
konsumtion (vilket i sverige bland annat r att anvnda deodorant och dam-
bindor (det senare str mig iofs mindre n det frsta)) s skall jag vl inte
drfr behva betala strre del av alla andras service.

Du behver inte svara p detta, jag tror inte jag kommer frst nd..

/Johan
From: joe@adp.bad.se (Johan Olde)
Newsgroups: swnet.politik
Subject: Re: Moms
Date: Mon, 12 Oct 92 21:21:32 PST
Distribution: swnet
Organization: Amazing Discoveries Publishing, Uppsala, Sweden

ahrvid@sfbbs.edvina.se (A Engholm) writes:

>   Av dessa 2 000 pix moms - f}r han bara dra av 50 pix! Konstn{ren f}r sj{lv
> st} f}r 1950 pix, som han inbetalt i moms - men inte kan dra av. Har jag
> r{tt eller fel? Jag f|ruts{tter att han inte har n}got annat att dra av
> i ing}ngsmoms (vilket inte {r s} verklighetsfr{mmande - hans lokalhyra {r
> t ex inte momspliktig). [r inte detta i s} fall or{ttvist?

Det r ju liksom drfr som fretag alltid anger sina priser exklusive moms.
Man rknar rtt och sltt inte med den utgende momsen eftersom det r
statens pengar som staten skall ha. Vill/behver konstnren i exemplet
10000 buck s skall han stta priset till 10000 plus moms. Det r mervrdes
omsttningsskatt vi har i sverige inte ngon "sales tax"

MVH
Johan Olde

Newsgroups: swnet.politik
From: tomas_e@LINK.Physchem.KTH.SE (Tomas Eriksson)
Subject: Re: Ekonomisk historik
Reply-To: tomas_e@LINK.Physchem.KTH.SE
Organization: Royal Institute of Technology, Stockholm
Distribution: swnet
Date: Mon, 12 Oct 1992 16:48:42 GMT

ske@pkmab.se (Kristoffer Eriksson) skriver:
>Men n{r jag sammanst{ller det lilla jag vet, s} {r det v{l s}, att man
>startade med valutor kopplade till reserver av {delmetaller. En krona
>var v{rd en viss m{ngd guld, eller silver,

T.ex. pundet, "pound sterling", {r ett pund silver av sterlingkvalitet. 
Enklare med sm} pappersbitar {n sl{pa p} massor av silvermynt!

>som man kunde v{xla in om
>man absolut ville. S} sm}ningom br|t det d{r dock samman. Dels b|rjade
>det v{l bli f|r mycket pengar i f|rh}llande till guldreserverna, och dels
>var det v{l f|rsta v{rldskriget och kanske andra krig, som ryckte undan
>f|tterna p} systemet. I krig inf|r man ju ofta diverse former av krigs-
>ekonomi, d{r man t ex finansierar milit{ren genom att l}ta sedelpressarna
>rulla f|r fullt, utan h{nsyn till penningv{rdet.

Vi hade faktiskt (i viss m}n) ett s}dant h{r system s} sent som p} 1960-
talet. Efter andra v{rldskriget uppr{ttades det s.k. Bretton-Woods-
systemet, d{r v{stvalutorna ({ven svenska kronan) ingick. "Ankaren" i 
systemet var USA-dollarn, som p} den tiden det begav sig var en mycket 
stark valuta. Guldpriset var fixerat, till $US 35 per troy ounce (31,1 g)
om jag minns r{tt. Det var d} man hade en massa guld tillh|rigt olika 
l{nder inl}st i Fort Knox, och gjorde betalningar genom att rulla 
guldtackor mellan olika burar. Under Nixons och Vietnamkrigets glada 
dagar s} gick, som du s} riktigt p}pekar, dollarpressarna hejvilt, och 
Bretton-Woods-systemet br|t ihop genom att v{steuropa inte ville vara 
med l{ngre. Ett tag f|rs|kte man med tv} priser f|r guld: ett i valuta-
sammanhang ($35 allts}), och ett fritt pris f|r guldhandeln (smycken, 
elektronikindustri o.s.v.). Det funkade inte s{rskilt l{nge. Guldpriset 
drev iv{g ordentligt under hela 1970-talet n{r guldet avreglerades, och 
{r nu klart billigare i l|pande dollarv{rde {n det var n{r det var som 
dyrast. F.|. s} var det under flera decennier f|rbjudet f|r 
privatpersoner i USA att {ga guld annat {n som smyckef|rem}l. S} har det 
v{l aldrig varit i Sverige? Ganska kn{ppt, tycker jag. Om man sover 
b{ttre med en guldtacka under kudden, eller blir lugnare av att h|ra 
klirret av Kruegerrand, tycker jag det skall vara till}tet.

Tomas

----------------------------------------------------------------------+--------
Tomas Eriksson                                tomas_e@physchem.kth.se ! JA till
   Institutionen f|r fysikalisk kemi, Kungliga Tekniska H|gskolan     !   EG!
From: ske@pkmab.se (Kristoffer Eriksson)
Newsgroups: swnet.politik
Subject: Re: Ekonomisk historik
Date: 10 Oct 92 11:27:57 GMT
Distribution: swnet
Organization: Peridot Konsult i Mellansverige AB, Oerebro, Sweden

In article <ULF.92Oct2161131@julius.c3consult.comm.se> ulf@julius.c3consult.comm.se (Ulf Lagerstedt) writes:
>In article <7243@pkmab.se> ske@pkmab.se (Kristoffer Eriksson) writes:
>
>>Jag kan f|rst} att det skulle orsaka en del konvulsioner om man nu gav
>>sig och sl{ppte kronans kurs fri, fr}n nuvaranda fasta kurspolitik, men
>>varf|r f|rs|ker man ha en fast kurs till att b|rja med?
>
>S} h{r har jag f|rst}tt det:
>
>F|rdelen med en fast och p}litlig kurs {r att en investerare tar en 
>mindre risk om han placerar pengar i den valutan (=~ i det landet).

Jo, det kom jag ocks} att t{nka p}. Fast det g{ller nog inte bara
investerare, utan alla f|retag och personer som bedriver handel med
folk i andra valutaomr}den.

En annan sak kanske ocks} kan vara att med en flytande valuta, finns
det mindre som l{gger band p} de inflationsdrivande krafterna i
samh{llet. Inget hindrar att priser och l|ner f|rskjuts upp}t hela tiden
i den lokala valutan, om valutans eget v{rde sjunker i motsvarande m}n.
] ena sidan vinnar man v{l d{rigenom att _om_ man har f|r h|g inflation,
s} korrigeras det mot utlandet genom valutakursen, men } andra sidan upp-
muntrar det till just denna interna inflation som f|rvrider f|rh}llandet
mellan sparande och konsumtion.

Men {r det verkligen dessa sk{l som ligger bakom dessa val som tr{ffats
l}ngt tillbaka, om att satsa p} relativt fasta valutakurser? Vilka
argument var det som kom till uttryck, n{r det begav sig?

Men n{r jag sammanst{ller det lilla jag vet, s} {r det v{l s}, att man
startade med valutor kopplade till reserver av {delmetaller. En krona
var v{rd en viss m{ngd guld, eller silver, som man kunde v{xla in om
man absolut ville. S} sm}ningom br|t det d{r dock samman. Dels b|rjade
det v{l bli f|r mycket pengar i f|rh}llande till guldreserverna, och dels
var det v{l f|rsta v{rldskriget och kanske andra krig, som ryckte undan
f|tterna p} systemet. I krig inf|r man ju ofta diverse former av krigs-
ekonomi, d{r man t ex finansierar milit{ren genom att l}ta sedelpressarna
rulla f|r fullt, utan h{nsyn till penningv{rdet. N{r guldsystemet avvecklades
l{r man v{l ha letat efter andra saker att binda penningv{rdet till, allt-
eftersom man f}tt lov att ge upp tidigare h}rdare bindningar, f|r att p}
senare }r ha hamnat p} bindning mot olika valutakorgar eller stora valutor,
utom de som har f}tt ge upp. Helt flytande kurser verkar aldrig ha varit
riktigt p} tapeten {nnu. Men var ska det sluta...?

-- 
Kristoffer Eriksson, Peridot Konsult AB, Stallgatan 2, S-702 26 Oerebro, Sweden
Phone: +46 19-33 13 00  !  e-mail: ske@pkmab.se
Fax:   +46 19-33 13 30  !  or ...!{uunet,mcsun}!mail.swip.net!kullmar!pkmab!ske
From: lindq@etek.chalmers.se (Johan Lindqvist)
Newsgroups: swnet.politik
Subject: Re: Moms (was: Statsfinansierad utbildning)
Date: 7 Oct 92 13:17:37 GMT
Reply-To: lindq@etek.chalmers.se (Johan Lindqvist)
Distribution: swnet
Organization: Chalmers University of Technology, Gothenburg, SWEDEN

In article <169676*Torgny.Tholerus@SKHB.SU-KOM.SU.se>, Torgny.THolerus@SKHB.SU-KOM.SU.SE (Torgny Tholerus SKHB) writes:
|> > Skatt utan tillh|rande byr}krati {r en vacker tanke, dock en naiv tanke.
|> 
|> Man kan mycket v{l utforma inkomstskatten s} att det inte
|> beh|vs n}gon byr}krati.  Det {r bara att g|ra inkoms-
|> tskatten helt proportionell, och sedan dra den slutliga
|> skatten direkt vid k{llan.  L|ntagarna skulle d} direkt f}
|> sin nettol|n i handen, och den beh|ver de d} inte alls
|> deklarera f|r, ty skatten p} den inkomsten {r redan dragen
|> innan de f}r pengarna i handen.
|> 
|> Denna proportionella inkomstskatt kombineras sedan med ett
|> grundbidrag till alla m{nniskor, lika stort f|r alla.  Att
|> betala ut ett lika stort belopp till samtliga m{nniskor
|> kr{ver ingen byr}krati.
|> 
|> P} detta s{tt f}r man d} ett b}de r{ttvist och enkelt
|> skattesystem, som inte kr{ver n}gon byr}krati.

Utan tvekan skulle systemet bli enkelt, men r{ttvist ???????
Knappast !

______________________________________________________________________________
Johan Lindqvist                     |Due to lack of interest, tomorrow
Gothenburg         Mail:            |has been cancelled.
Sweden      lindq@etek.chalmers.se  |
______________________________________________________________________________
Newsgroups: swnet.politik
From: ingvar@kullmar.se (Ingvar B{ckestrand)
Subject: Re: Centerextremism
Organization: Firma Bo Kullmar Datakonsult
Distribution: swnet
Date: Wed, 14 Oct 1992 19:46:11 GMT

>>>>Inte en enda Hasse } Tage-revy ingick i v}r skolundervisning...

B|rja med Svea Hund p} G|ta Lejon!
"Detta kommer att g} galet n}gon g}ng p} sjuttitalet"

{r den b{sta repliken.
-- 
Ingvar B{ckestrand			(ingvar@kullmar.se)
	ae	/ Why not Latin Character Set No 1 on the net? /
From: ske@pkmab.se (Kristoffer Eriksson)
Newsgroups: swnet.politik
Subject: Re: R{ttvisa skatter (var Re: Moms (was: Statsfinansierad utbildning
Date: 15 Oct 92 21:22:23 GMT
Distribution: swnet
Organization: Peridot Konsult i Mellansverige AB, Oerebro, Sweden

In article <1992Oct15.070145.29043@etek.chalmers.se> lindq@etek.chalmers.se (Johan Lindqvist) writes:
>OK, jag anade att jag skulle bli flejmad f|r det d{r.
>Fr}gan var av en filosofiskt retorisk art, egentligen,

Om du menar att vi ska tolka din fr}ga p} n}got annat s{tt, s} begriper jag
inte hur. S} vitt jag begriper, har jag tagit den just retoriskt, med inne-
b|rden att ingen ska ha mer pengar kvar {n n}gon annan.

> men visst finns det en intressant filosofisk vinkel i att vissa m{nniskors
>tid {r mer v{rt {n andras?

M}h{nda intressant, men speciellt konstigt beh|ver det v{l inte vara, om
man t{nker p} vad som avses med "v{rde" h{r. Egentligen {r det v{l inte
n}gons _tid_ i sig som {r v{rd n}got, utan vad som _utr{ttas_ p} den tiden.
Inte heller {r denna tid eller det som utr{ttas p} den bara "v{rd" n}got
helt utan vidare och i absoluta termer, utan det {r n}gon som betalar f|r
den, f|r att den {r v{rd n}got f|r just denne _n}gon_. Och att det finns
b}de mer v{rdefulla och mindre v{rdefulla saker man kan utr{tta, borde v{l
vara en sj{lvklarhet.

-- 
Kristoffer Eriksson, Peridot Konsult AB, Stallgatan 2, S-702 26 Oerebro, Sweden
Phone: +46 19-33 13 00  !  e-mail: ske@pkmab.se
Fax:   +46 19-33 13 30  !  or ...!{uunet,mcsun}!mail.swip.net!kullmar!pkmab!ske
From: andersa@Riga.DoCS.UU.SE (Anders Andersson)
Newsgroups: swnet.politik
Subject: Re: Petruspaketet
Date: 11 Oct 1992 06:06:55 GMT
Organization: Uppsala University, Sweden
Distribution: swnet
NNTP-Posting-Host: riga.docs.uu.se

In article <1992Oct5.105010.1361@etek.chalmers.se>, lindq@etek.chalmers.se (Johan Lindqvist) writes:
> Idag finns det m}nga tomma l{genheter, l{genheter som st}r tomma m}nad
> efter m}nad. Det tyder knappast p} n}gon 'klassisk' bostadsbrist, utan
> snarare p} att fastighets{garna inte {r intresserade av att s{nka hyrorna.

En lokal {r knappast att betrakta som bostad f|rr{n n}gon bor d{r.
[r det ett problem att somliga fastighets{gare inte vill hyra ut sina
lokaler som bost{der? Den som vill ha ett hus f}r v{l bygga ett...
--
Anders Andersson, Dept. of Computer Systems, Uppsala University
Paper Mail: Box 325, S-751 05 UPPSALA, Sweden
Phone: +46 18 183170   EMail: andersa@DoCS.UU.SE
Newsgroups: swnet.politik
From: pd@sics.se (Per Danielsson)
Subject: Re: Upprop fr}n Kvinnopartiet
Organization: Swedish Institute of Computer Science
Distribution: swnet
Date: Fri, 9 Oct 1992 15:08:23 GMT

I artikel <EXJTMM.92Oct9095257@ida21.tts.lth.se> }terger
exjtmm@tts.lth.se (Thommy M. Malmstr|m) ett upprop fr}n kvinnopartiet:

>Kvinnopartiet kommer bl.a. att driva f|ljande viktiga fr}gor:

>- sex timmars arbetsdag
L}ter trevligt.

>- en fullt utbyggd barnomsorg
Det h{r kan betyda ganska mycket olika saker, s} det {r sv}rt att
tycka n}got om det.

>- en m{nniskov{rdig handikapp- och {ldreomsorg
Givetvis bra.

>- att l|neskillnaden mellan kvinnor och m{n f|rsvinner
Det borde vara sj{lvklart att en persons l|n inte beror p} dennes k|n.

>- ett r{ttvist pensionssystem som inte missgynnar kvinnor
Bra.

>- en b{ttre arbetsmilj| - minmering av arbetsskador
Bra.

>- motverka nedsk{rningar inom den offentliga sektorn
Detta d{remot {r helt fel. Sverige beh|ver minska den offentliga
sektorn ordentligt.

>- en skola som tillvaratar alla elevers behov och f|ruts{ttningar
Bra.

>- ett utbyggt allm{nt kommunikationsn{t
Bra, tror jag. Det beror lite p} vad som menas.

>- milj|aspekter m}ste tillm{tas st|rre betydelse vid beslutsfattande
Ja, vi m}ste b|rja v{rdera skador p} naturen i pengar, s} att det
kostar n}got f|r den som tillfogar naturen skador.

>- lika m}nga kvinnor och m{n i alla beslutsfattande f|rsamlingar
Inget sj{lv{ndam}l, tycker jag. Skulle det r}ka slumpa sig s} i n}gon
beslutsfattande f|rsamling, s} {r jag inte den att protestera.
--
Per Danielsson				pd@sics.se
Swedish Institute of Computer Science, PO Box 1263, S-164 28 KISTA, SWEDEN
From: d1dd@dtek.chalmers.se (Daniel Deimert)
Newsgroups: swnet.politik
Subject: Re: Upprop fr}n Kvinnopartiet
Date: 9 Oct 92 11:54:29 GMT
Distribution: swnet
Organization: Chalmers University of Technology, Gothenburg Sweden


Intressant upprop. Till exempel s{ger man att

>* Utbildningssystemet missgynnar kvinnor
>Fr}n f|rsta klass i grundskolan t.o.m. universitetens
>forskautbildningar missgynnas flickor/kvinnor.

Vad bygger man det h{r p}, m}nne? Det strider mot alla unders|kningar
som jag kommer att t{nka p}; de s{ger alla att det {r tv{rtom, att
flickor i genomsnitt f}r h|gre betyg {n pojkar under gymnasietiden. P}
h|gstadiet {r skillnaden {nnu st|rre.


I sj{lva verket {r det enda som s{gs om enbart _kvinnors_ villkor att
man vill driva f|ljande fr}gor:

1>- lika m}nga kvinnor och m{n i alla beslutsfattande f|rsamlingar
2>- ett r{ttvist pensionssystem som inte missgynnar kvinnor
3>- att l|neskillnaden mellan kvinnor och m{n f|rsvinner

1 har vi ju diskuterat tidigare. 2 vet jag egentligen inget om, men
kan inte de l}ga ATP-po{ngen bero p} den i 3 n{mnda l|neskillnaden
samt att de kvinnor som nu {r pension{rer oftast var hemmafruar l{nge?

3 tycker jag (som den produkt av dagens j{mst{llda samh{lle jag {r) {r
sj{lvklar, om man menar talar om lika l|n f|r lika arbete.

Om vi f|r |vrigt tar den hypotetiska situationen att kvinnopartiet f}r
75% av r|sterna i riksdagsvalet. Hur g|r de d}? De kan ju inte bes{tta
alla platserna sj{lva, f|r d} blir det fler kvinnor {n m{n i
politiken... (n}got s{ger mig att det inte skulle ses som ett problem
:-)


>I dag dominerar mansperspektiven politiken - detta skall vi
>{ndra p}...
>...Kvinnopartiet skall verka f|r en helhetssyn p} politiken d{r
>vi avskaffar den traditionella uppdelningen i "mjuka" och
>"h}rda" fr}gor.

Jaha. Man ska inf|ra en uppdelning i "mans-" och "kvinnofr}gor" ist{llet
f|r en uppdelning i "mjuka" och "h}rda" dito. Ska det g|ra saker och
ting b{ttre? Tro det, den som vill.

--
Daniel Deimert (d1dd@dtek.chalmers.se | daniel@pkmab.se)
Newsgroups: swnet.politik
From: ulf@julius.c3consult.comm.se (Ulf Lagerstedt)
Subject: Re: Upprop fr}n Kvinnopartiet
Organization: Communicator C3Consult AB
	<1992Oct13.174727.1@cc.helsinki.fi>
Distribution: swnet
Date: Wed, 14 Oct 1992 08:14:41 GMT


In article <1992Oct13.174727.1@cc.helsinki.fi> mhelander@cc.helsinki.fi writes:
>Kvinnorna {r r{dda f|r att deras framtida
>yrkeskarri{r kommer att utspela sig mellan knytn{ven och spisen, som i det
>f|rflutna.

Jag f|rst}r inte riktigt. [r kvinnor kollektivt omyndigf|rklarade? Jag trodde
att kvinnor var som folk i allm{nhet, och kunde best{mma |ver sig sj{lva. Alla
som vill har ju full r{tt att f|rs|ka skaffa sig ett arbete. Om alla kvinnor
prompt kr{ver att f} arbeta med barnomsorg och staten inte vill anst{lla dem
s} {r det ju otur. Alla karlar kan inte heller kr{va att f} jobba med det dom 
helst av allt vill.

Och misshandel l{r nog vara f|rbjudet {ven i forts{ttningen. 

--
Ulf Lagerstedt                  "When the grammar checker identifies an error,
Communicator C3Consult           it suggests a correction and can even makes
Stockholm, Sweden                some changes for you."
ulf@c3consult.comm.se           Microsoft Word for Windows 2.0 User's Guide.
From: andersa@Riga.DoCS.UU.SE (Anders Andersson)
Newsgroups: swnet.politik
Subject: Re: Ekonomisk historik
Date: 11 Oct 1992 05:58:55 GMT
Organization: Uppsala University, Sweden
Distribution: swnet
NNTP-Posting-Host: riga.docs.uu.se

In article <PD.92Oct5022928@horus.sics.se>, pd@sics.se (Per Danielsson) writes:
> T{nk s} bra det vore med en gemensam valuta. D} sluppe vi s}na h{r
> problem.

Vem skall best{mma denna gemensamma valutas v{rde d}?
Om den skall flyta fritt, vad skall den flyta relativt?
Newsgroups: swnet.politik
From: ulf@julius.c3consult.comm.se (Ulf Lagerstedt)
Subject: Re: R{ttvisa skatter
Organization: Communicator C3Consult AB
	<PD.92Oct8040759@horus.sics.se>
	<1992Oct10.114643.1644@etek.chalmers.se>
	<1b8i50INN1k0@corax.udac.uu.se>
	<1992Oct12.110415.2969@etek.chalmers.se>
Distribution: swnet
Date: Mon, 12 Oct 1992 17:24:17 GMT


In article <1992Oct12.110415.2969@etek.chalmers.se> lindq@etek.chalmers.se (Johan Lindqvist) writes:
>Tja, jag lever fortfarande i den f|legade idev{rld d{r pengar var ett m}tt
>p} arbete. Och d} betalar PG mindre f|r sin mj|lk, r{knat i arbetstimmar,
>{n sin sekreterare.

Pengar har aldrig n}gonsin varit ett m}tt p} vare sig arbete eller
arbetstid. Pengar {r d{remot ett m}tt p} v{rde.

--
Ulf Lagerstedt                  "When the grammar checker identifies an error,
Communicator C3Consult           it suggests a correction and can even makes
Stockholm, Sweden                some changes for you."
ulf@c3consult.comm.se           Microsoft Word for Windows 2.0 User's Guide.