From: jvh@cs.hut.fi (Johannes Helander)
Subject: Re: Pankit joutavat menn{ konkkaan
Organization: Helsinki University of Technology, CS Lab.
	<1992Nov30.101422.9049@uwasa.fi> <1992Nov30.105542.27548@cs.joensuu.fi>
	<VISTI.92Nov30175902@laphroaig.cs.hut.fi>
	<JVH.92Dec5141707@laphroaig.cs.hut.fi>
	<VISTI.92Dec5163208@laphroaig.cs.hut.fi>
	<JVH.92Dec5183204@laphroaig.cs.hut.fi>
	<SCOFIELD.92Dec7153653@tahma.cs.hut.fi>
Distribution: sfnet
Date: Sat, 12 Dec 1992 17:57:16 GMT

In article <SCOFIELD.92Dec7153653@tahma.cs.hut.fi> scofield@cs.hut.fi (Harri "scofield" Hursti) writes:

>   Kylla ongelmia on myos pitkalla aikavalilla, koska esimerkiksi viela
>   koko 80-luvun ajan myonnettiin yrityksille "ikuisia"-kiinnitysluottoja
>   peruskorkopohjaisena. Tallaisen lainan idea on, etta lainaa ei lyhenneta
>   lainaaikana lainkaan, vain korot maksetaan, ja lainan kestoaikaa ei maa-
>   ritella (tai se maaritellaan 50-100 vuodeksi vapaalla keskeytysmahdolli-
>   suudella) - lainasuhde purkautuu maksamalla laina pois.

Kuulostaa niin sairaalta, ett{ t{llainen j{rjestely voi perustua vain
veronkierron aikaansaamiseen. Miksi pankki ei mennyt suoraan
osakkaaksi yritykseen lainaamisen sijaan? Vai oliko ideana, ett{ kun
firma menee konkurssiin saa pankki ainakin kiinteist|t lainan
vakuutena kun osakkaana ne voisivat menn{ muille velkojille.

Vai oliko taustalla ns. henkil|kohtaiset suhteet eli k{hmint{?

>   >>   pankit haluavat nykyisell{{nkin siirt{{ perustettaviin
>   >>   roskapankkeihin peruskorkosidonnaiset lainat.
>	(tassa puhe asuntolainoista)
>   >T{m{ kai juuri tarkoittaa sit{, ett{ pankit tarvitsevat rahaa *nyt*.
>
>   Se tarkoittaa sita, etta lainan-antajat eivat usko lainojen juoksuaikana
>   markkinakorkojen laskuun siina maarin, etta peruskorkovetoinen laina saa-
>   taisi kannattavaksi

Eik| se nimenomaan tarkoita sit{, ett{ valtio tarjoaa pankeille tavan
realisoida lainat (viel{p{ huomattavan edullisesti). Valtio saa rahat
ennenpitk{{ takaisin kun lainat maksetaan ja tietysti jossain m{{rin
korkona. Tietysti jos lainasopimuksen mukaan lainoja ei tarvitse ikin{
maksaa ei rahoja kovin pian saada takaisin.

>   >Viis siit{, mit{ saadaan kymmenen vuoden kuluttua. Eli valtio maksaa
>   >lainoista t{yden hinnan nyt raa'alla rahalla ja saa rahat takaisin
>   >sitten joskus. Tietysti jos korkotaso edelleen pysyy korkealla, on se
>   >my|s tappiollista.
>   (tamakin kommentti asuntolainoihin)
>
>   Tavallisesta asuntolainasta ei kymmenen vuoden paasta saada mitaan. Asun-
>   tolainan tavallisin kesto on 10-15 vuotta. Todellinen korkokate ulosmitataan
>   lainasta kuitenkin ensimmaisten vuosien aikana, kun tasa-erasta suurin osa
>   menee korkoihin ja paaomaa lyhennetaan vain pienella osalla.

Noin kymmenen vuoden kuluttua siis saadaan p{{oma takaisin. Se lienee
matalakorkoisissa lainoissa merkitt{v{mpi kuin korot.

Korjaa nyt jos olen ymm{rt{nyt roskapankkien toiminnan v{{rin: valtio
siis ty|nt{{ roskapankkiin rahaa. Ei mit{{n rahamarkkinainstrumentteja
vaan puhdasta valtion maksuv{linett{ eli verorahoja. T{ll{ rahalla
sitten ostetaan pankeista ulos ep{varmat lainat ja sellaiset lainat,
joiden realisointi on muuten vaikeaa ja joiden tuotto on huono. Ne
ostetaan huomattavasti kalliimmalla kuin mit{ kukaan maksaisi niist{
vapailla markkinoilla.

Roskapankki ehk{ joskus saa roskapaperista jotain takaisin ja silloin
rahat voidaan siirt{{ takaisin valtiolle parantamaan budjetti-
tasapainoa. Lainat ovat kuitenkin niin huonoja, ett{ ilman
lains{{d{nt|toimia niist{ tuskin pahemmin mit{{n saadaan pitk{{n
aikaan.

>   >Lis{ksi olen sit{ mielt{, ett{ pankit tulisi kansallistaa ja omaisuus
>   >jakaa tasan kaikkien suomalaisten kesken. Vertaa Jeltsinin kupongit.

>   Jeltsinin kupongit ovat osa ykstyistamisohjelmaa -
>   osuustodistuksia, joi- ta myos osakekirjoiksi voisi kutsua.
>   Kannattaisiko todellakin kansallistaa, jotta paastaisiin
>   yksityistamaan ?

Kyse on omaisuuden jakaantumisesta ja siit{ kenen hyv{ksi nyt
annettava tuki eri muodoissaan koituu. Omaisuuden uusjaolla saadaan
aikaiseksi
- oikeudenmukaisuutta
- taloudellista vastuuta vallan lis{ksi
- harrastetaan kapitalismia plantaasipolitiikan sijaan
- puretaan ylisuuria p{{omakeskittymi{
- tehd{{n rahasta v{hemm{n anonyymia
- saadaan talous j{lleen k{yntiin mahdollistamalla kapitalismin
  tarvitsema jatkuva p{{oman keskittyminen. Nyt voidaan ajatella sen
  olevan liian keskittynytt{, jolloin prosessi ei toimi.

>   Kaikesta huolimatta vain yksi pankkilei- ri on
>   onnistunut hukkaamaan varallisuutensa, niin KOPn, SYPn kuin OKOn,
>   pie- nista ykstyispankeista (esim Alandsbank, Interbank)
>   puhumattakaan, varallis- suus on sangen tukevasti positiivinen -
>   kyse on BIS-omavaraisuuden yllapita- misest.

Tietysti jos pankki ei todella ole konkurssin partaalla, ei sit{
kannata kansallistaakaan. L{hinn{ ajattelen sit{ tilannetta, jossa
pankki kapitalistisen talousj{rjestelm{n vallitessa menisi
konkurssiin. T{m{ p{tee ainakin osuuspankkiin.

	Johannes

Newsgroups: sfnet.keskustelu.talous