HDTenEightyP/NetNews huggingface dataset:
From: f33012l@puukko.hut.fi (Janne Kivel{)
Subject: Re: Kuolema viihteen{ (oli Tyhmist{ tykinruokaa ?) 
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: Wed, 2 Sep 1992 08:18:05 GMT

kiasis@jyu.fi (Kimmo Asser Isokoski) writes:

>Kuolema ja tappaminen voivat olla erinomaista viihdett{. Mit{ olisivat 
>dekkarit ja kauhutarinat ilman kuolemaa. Mutta Agatha Christie tai Stephen
>King tuskin lis{{v{t lukijoidensa haluja tappamiseen. 
>(TV viihde on ongelmallisempi tapaus mutta television raaistavaa
>vaikutusta ei pid{ yliarvioida. Eik{ edes slatter-elokuvien.)

Splatter-elokuvien harrastajilla on oma lehti Gorehound, jonka kirjoituksista
saa selv{n k{sityksen, mit{ he ajattelevat nykyisest{ videolaista. L{mpimik-
seen puhuvia psykologisosiaalit{tej{ kuullaan "asiantuntijoina" ja n{iden
mielipiteiden perusteella rajoitetaan ihmisten katsomisen vapautta. Perustee-
na on lasten suojelu. Suomessahan vanhemmat eiv{t pysty valvomaan lapsiaan,
joten yhteiskunnan t{ytyy kielt{{ kaikki lapsille v{h{nk{{n "vaarallinen".
Kielt{minen on maan tapa, eiv{th{n ihmiset muuten tied{ mik{ on oikein ja
mik{ v{{rin.

Iltap{iv{lehdeth{n hy|kk{siv{t taannoin ns. "murhavideoita" vastaan. Juttu
osoittautui t{ysin tuulesta temmatuksi, mutta onnistui varmasti her{tt{m{{n
irrationaalisia kauhukuvia lukijoissaan.

Splatter-elokuvien levitys on tietenkin laitonta ja ainoa mahdollinen
tapa tuoda maahan n{it{ elokuvia on salakuljetus. Lehdist{ voi sitten
etsiskell{ pieni{ ilmoituksia, joissa myyd{{n kauhuelokuvia. N{m{ filmit
ovat useimmiten kopioituja alkuper{isest{, joten kuvan ja {{nen laatu
ei v{ltt{m{tt{ h{ik{ise.

Poliisi on luonnollisesti kiinnostunut "murhavideoiden" levitt{jist{ ja
on my|s onnistunut pid{tt{m{{n joitakin kauppiaita. Seurauksena t{st{ 
t|rke{st{ rikoksesta on sakot, filmien takavarikointi ja teostomaksujen 
suoritus.

>-KI-

Janne Kivel{
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
From: petri@digiw.fi (Petri Alhola)
Subject: Re: Tyhmist{ tykinruokaa ? (oli Re: Kuka pelk{{ sotilasta ...)
Reply-To: petri@digiw.fi (Petri Alhola)
Organization: Digiware , Helsinki Finland
Distribution: sfnet
Date: Thu, 27 Aug 92 08:36:01 GMT

In article <1992Aug27.070555.19690@nntp.hut.fi> skoponen@niksula.hut.fi (Seppo K Koponen) writes:
>Et ilmeisesti ole suorittanut asevelvollisuuttasi? Uskallan kokemuksen
>perusteella v{itt{{, ettei tuona aikana opeteta "tappamaan, kiduttamaan
>ja tuhoamaan". Ei edes sinne p{in. Ja jos v{it{t ett{ kyseisi{ taitoja
>t{ytyy ihmisiin erityisesti ohjelmoida, niin pyyd{n tarkastelemaan
>maailmaa hieman isommasta ikkunasta. Ja voi hemmetti n{it{ sivareiden
>"ihmiskone"-juttuja. Aseistakielt{ytyj{t joutuvat ilmeisesti senverran
>kovaan sosiaaliseen paineeseen, ett{ omaa p{{t|st{ pit{{ tukea t{ll{isell{
>"me olemme fiksuja individualisteja, intiss{ ihmisist{ tehd{{n aivotonta
>massaa"- roskalla.

Luuletko ett{ sodassa ammutaan vain maalitauluja ?. Jos ammut ihmist{,
niin eik| se muka ole tappamista ?. No, voihan se vain haavoittuakin !!.
Miksi tykill{ ammutaan, kuoppia vain maahan ?, vai ammuttaisiinko
sill{ esimerkiksi rakennuksia, kulkuv{lineit{ yms, joissa usein on my|s
ihmisi{ ?. Onko se tuhoamista. 

Lis{ksi, min{ v{it{n, ett{ ne taidot t{ytyy opettaa, ainakaan min{ en
tunne mit{{n himoa toisen ihmisen vahingoittamiseen tai tappamiseen.

Minun mielest{ni tappaminen ja tuhoaminen on ettisesti v{{rin, jos joku
uritt{{ tuhota koko minun omantunnon, saada minut konemaisesti toimimaan
oman eettisen vakaumuksen vastaisesti konemaisesti k{skyj{ noudattaen
mukaan, sanoisin kyll{ ett{ kysesss{ on selv{sti tappokoneeksi 
ohjelmointi.

>Jep. N{in mielest{ni tapahtuu my|s armeijassa. Luuletko ett{ p{{llys-
>t|{ on tarpeeksi antamaan erikseen k{sky jokaisesta toiminnasta? Sit{-
>paitsi armeijassa oppii siviiliel{m{{ paremmin tekem{{n tuota ryhm{-
>ty|t{ erilaisten ihmisten kanssa. Siviiliympyr{t ovat usein niin pieni{,
>ettei aina muista, ett{ l|ytyy taustaltaan, lahjoiltaan, mielipiteilt{{n
>hyvin erilaisia ihmisi{. Heid{nkin kanssaan oppii tulemaan toimeen.

Armeijajuttujen mukaan, jos ei erityisesti k{sket{ tehd{ mit{{n
niin lorvitaan. T{llainen systeemi ei taatusti toimi miss{{n
erityksess{ tai muussa organisaatiossa, jonka t{ytyy toimia tehokaasti.
Ihmisten pit{{ olla oma-aloitteisia, ja omata omaa motivaatiota ja
vastuuta, ei toimia sokeasti k{skyjen mukaan.

>Niinp{, ja vanhempi mies on ehk{ jo ehditty ohjelmoida itsekk{{ksi
>mukavuudenhaluiseksi pyrkyriksi, joka ei en{{ opi toimimaan ryhm{ss{
>ryhm{n hyv{ksi? 

Toimimalla jossakin ryhm{ss{, kunnioittamalla toisten mielipiteit{
ja rakentamalla yhteisty|t{ homma toimii. Muistan itse kun kerra
aikanaan suunnitteluosaston esimieheksi tuli juuri armeijan k{ynyt
reserviupseeri, siin{ meni vuosi kouluttaa tuo tyyppi toimimaan
ososton kanssa ja saada hommat sujumaan. 

Siis armeijan harhaoppisten johtamisoppien kitkeminen aiheutaa suomen 
teollisuudelle suunnattomia kuluja, siihen saattaa menn{ jopa
vuosia henkil|{ kohti.

Petri

Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
From: csmaso@uta.fi (M.G. Soikkeli)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
Subject: Militarisoitumisen muodot (Re: Tyhmist{ tykinruokaa)
Date: 2 Sep 92 19:22:14 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Tampere, Finland

In article <1992Aug27.083008.25110@funet.fi> ks54079@cs.tut.fi (Saarinen Kimmo Samuli) writes:

>>Koneeksi ohjelmointia siin{ mieless{, ett{ koulussa ja yhteiskunnassa
>>meit{ opetetaan tottelemaan ylempi{ rutiineja ja noudattamaan ylemm{n
>>"ohjelmoinnin" motiiveja kuin omamme ja unohtamaan tietyiss{
>>yhteksiss{ yksil|llisyytemme ja sin{ns{ ihmisyytemme.
>
>Hmm, olemme osa yhteis|{ ja meid{n tulee kyet{ toimimaan
>yhteis|n puitteissa. Sellainen yhteis| kuin j{senens{kin.

Mutta pit{{ kysell{ kuka sit{ yhteis|{ ny|ritt{{ ja mihin
suuntaan. Militarisoituminen on monimutkaisempi ilmi| kuin
vain "vapaaehtoinen maanpuolustuskoulutus". Ylip{{ns{ kaikki
kriisivarustautuminen mit{ Suomessa on meneill{{n (=kyp{r{-
mentaliteetti) on - kuten K.J.L}ng kirjoittaa teoksessa
"Militarisoitumisen muodot" - varautumista nopeasti yll{t-
t{viin kriiseihin, vaikka todenn{k|isimmin meit{ uhkaavat
kriisit ovat hitaasti kehittyvi{ ja laajamittaisia.

Nopeasti iskev{{n kriisiin keskityt{{n, koska

a) saadaan helpommin ulkoisen uhkan kuva, jonka nimiss{
patristinen Suomi-idylli voidaan koota ja m{{r{ill{
kansaa miten lyst{{ kriisivalmiuden nimiss{;

b) nopea kriisi vaatii vastakeinoiksi enemm{n isoa
rahaa ja isoa organisaatiota, sek{ tietysti isoja
kalliita laitteita - mik{ erinomaisesti sopii Suomea
py|ritt{ville kapitalistisille voimille.

Kaiken huipuksi nopeat kriisit ovat juuri niit{
1900-luvun "katastrofaalisia riskej{", joihin
vastaamiseen meill{ on 1800-luvun keinot..

>>T{t{ puolta en tullut ajatelleeksi: {lyllisen koneen osasenkin on
>>oltava kylliksi (teko){lyk{s ymm{rt{{kseen miksi sen pit{{
>>olla sill{ paikalla miss{ on. Liika itsen{isyys ja henkinen
>>kypsyys kuitenkin koituisivat koneen kokonaisuuden tuhoksi.

>:-) En nyt v{ltt{m{tt{ menisi vet{m{{n korrelaatiota liiallisen
>henkisen kypsyyden ja koneen kokonaisuuden tuhon v{lill{. Liika
>sooloilu (omin p{in tekeminen) kyll{ koituu kokonaisuuden
>tuhoksi.

Ihan vaan ajatusleikkin{: eik| l{nsimaisen individualismin
valtioarmeijoissa ole iso riski, kun yhteiskuntaj{rjestys
(jota suojelemaan armeija l{hetet{{n, ainakin nimellisesti)
korostaa yksil|p{rj{{j{{, mutta kuitenkin armeijan sis{ll{
is{nmaantoivo joutuu olemaan kaikkea muuta kuin yksil|-
p{rj{{j{?

>Peace, man !

"Kukapa ei haluaisi parempaa maailmaa" ...

Tulee mieleen vanha C64-tietokonepeli "Theatre Europe",
joka soitteli ydinhy|kk{ysten j{lkeen iloisesti Lennonin
"Give peace a chance".

--
################# 	"Where mages argue,		###################
  M.G. Soikkeli	   	the dragons may be wise"	 Olen enemm{n
  csmaso@uta.fi    	 	-Le Guin-		 kuin m{{ritelm{ni
#################  					###################
From: kiasis@jyu.fi (Kimmo Asser Isokoski)
Subject: Re: Tyhmist{ tykinruokaa ? (oli Re: Kuka pelk{{ sotilasta ...)
Organization: University of Jyvaskyla, Finland
Distribution: sfnet
Date: Fri, 28 Aug 1992 12:30:49 GMT

In article <1992Aug27.070555.19690@nntp.hut.fi> skoponen@niksula.hut.fi (Seppo K Koponen) writes:
>In article <1992Aug26.121928.18014@digiw.fi> petri@digiw.fi (Petri Alhola) writes:
>...>
>>Jos ihminen ohjelmoidaan toimimaan ettisesti v{{rin, siis tappamaan,
>>kiduttamaan, tuhoamaan, niin se on ettisesti v{{rin. Jos h{net lis{ksi

>Et ilmeisesti ole suorittanut asevelvollisuuttasi? Uskallan kokemuksen
>perusteella v{itt{{, ettei tuona aikana opeteta "tappamaan, kiduttamaan
>ja tuhoamaan". Ei edes sinne p{in. Ja jos v{it{t ett{ kyseisi{ taitoja

Kummallista. Ainakin minut opetettiin armeijassa tappamaan ja 
tuhoamaan. Mit{p{ muuta siell{ olisi opetettu.

Erityisen selv{sti on mieleeni j{{nyt kummittelemaan er{s kovapanos-
harjoitus jossa toimin kiv{{riryhm{n johtajana. Rynkyiss{ oli pistimet
ja muutenkin harjoituksessa pyrittiin taistelutilanteen j{ljittelyyn.
Teht{v{ oli ampua ihmisenmuotoisia maaleja joita nousi n{kyviin 
juoksuhaudan edess{. Ryhm{njohtajan hommana oli antaa tulitusk{skyj{
tyyliin: "Suo, tulta!" tai "Pakenevaa vihollista; ampukaa!"

Varsinkin tuo viimeinen k{sky oli sellainen jossa ajattelevan ihmisen
pit{isi j{tt{{ k{sky t{ytt{m{tt{. Kuviteltu vihollinen per{{ntyi
mutta seh{n ei merkitse taistelussa sit{, etteik| "vihollista" 
saisi yritt{{ tappaa. Selk{{n ampuminen on luonnollisesti itsens{kin
kannalta turvallisin vaihtoehto.

Arvatkaas j{ttik| yksik{{n ryhm{n miehist{ t{t{ ep{eettist{ murha-
k{sky{ t{ytt{m{tt{. Ei tietenk{{n, my|s min{ ammuin sen mink{ ehdin.
Vasta paljon my|hemmin sit{ on tajunnut kuinka aivopesty olin
siin{ vaiheessa koulutusta.
Harjoituksen j{lkeen kapiaismulkerot kehu, ett{ hyvin meni. 

Tappamisharjoitusten lis{ksi ainoa asia mink{ opin, oli se 
kuinka lusmuillaan t|ist{, teeskennell{{n sairasta ja pakoillaan
vastuuta. 
Jos olisin tiennyt mink{ henkisen vahingon armeija minussa sai
aikaan, en sinne olisi mennyt. Uskokaa kokeneen sanaa, {lk{{
menk| armeijaan, se ei kannata.
Paitsi jos tykk{{ leikki{ sotaa, niin sitten...

-Kimmo Isokoski-
From: marjanen@hylkn1.Helsinki.FI (Marjanen Jari)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
Subject: Vastaus: Sana ihmisen ja aseen v{liss{ - Ruotuv{ki-lehti
Keywords: Ruotuv{ki, Sivari
Date: 26 Aug 92 14:30:09 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki

In article <6451@kielouta.fi> csmaso@uta.fi (M.G. Soikkeli) writes:


>Molemmissa lehdiss{ sana asettuu ihmisen ja
>aseen v{liin, molemmissa sanottavaa on pyritty
>kevent{m{{n huumorilla, jotta jotenkin et{{n-
>tyisi se tosiasia miten vakavaa asiaa ne perim-
>milt{{n k{sittelev{t: ihmisen paikkaa v{kivalta-
>koneistossa. Kuka tahansa voi k{yd{ kirjastossa
>vertailemassa millaisella tyylitaktikoinnilla
>molemmat onnistuvat teht{v{ss{{n.
Ruotuv{ki on mielest{ni nykyisin aika paljon parempi lehten{
kuin minun armeijassa ollessani (er{ I/85).  Siihenh{n haetaan
ilmoituksin ammattilaisia/alaa harrastaneita.

>Minusta Sivari kuitenkin toimii eettisesti
>(my|s lehtimieseettisesti) avoimemmin ja
>tyylitaktiikassaan huolitellummin kuin
>Ruotuv{ki, joka ei oikein tied{ mit{ kaikkea
>sen on m{{r{ v{litt{{ lukijoilleen. Lehteen
>on ymp{tty jopa kulttuuriosasto (!), jossa
>kerrotaan uusista kirjoista ja leffoista.
Ruotuv{ki on tarkoitettu my|s varusmiesten ajanvietelukemistoksi.
Kyll{ se tuli aina tarkasti luetuksi varusmiesaikana.  ELI: Miksei
siin{ saisi kertoa kirjoista ja elokuvista?

>Sivari-lehdest{ oli puhetta:
>>>Minua h{mm{stytti se patologinen - suorastaa
>>>sairaalloinen VIHA - mit{ lehti osoitti
>>>armeijalle. 
Kai t{m{ on luonnollista...

>Uusin Ruotuv{ki ei tosiaankaan hiiskahda muusta maail-
>masta kuin aseistautuneesta. No, miksip{ se lukijoitaan
>muulla vaivaisi, kun muusta maailmasta voivat huolehtia
>kaikki muut lehdet. Mutta lukekaapa esimerkiksi uusimman
>numeron p{{kirjoitus. Kuinka n{in naiivisti kirjoittavan
>lehden sis{ll|st{ edes kehtaisi valittaa minnek{{n?
>Well, tietysti provokaatiomieless{ kehtaisi.
Suurin osa maailmasta on aseistautunut - ja monet maat paljon
meid{n pient{ Suomeamme paremmin ja tehokkaammin.  Sotia on niin
kauan, kuin ihminen maapalloa polkee.


JJM, reservin j{{k{ri

===============================================================
	J.J. Marjanen
              Pegasos-Mail: HYLKN1/MARJANEN, VIIKKI/MARJANEN
              InterNet:     Jari.Marjanen@Helsinki.FI
       ----------------------------------------------------    
"Mutta tuo laulu oli murheenlaulu, kuten kaikki muutkin, jotka
ovat sanoiksi saaneet."  - Friedebert Tuglas
===============================================================
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
From: krl@niksula.hut.fi (Keijo L{nsikunnas)
Subject: V{kivalta TV:ss{ Re: Tyhmist{...
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
	<KRL.92Aug31160209@robocop.hut.fi> <1992Sep1.113341.4239@jyu.fi>
Distribution: sfnet
Date: 2 Sep 92 11:04:01

In article <1992Sep1.113341.4239@jyu.fi> kiasis@jyu.fi (Kimmo Asser Isokoski) writes:

   Kuolema ja tappaminen voivat olla erinomaista viihdett{. Mit{ olisivat 
   dekkarit ja kauhutarinat ilman kuolemaa. Mutta Agatha Christie tai Stephen
   King tuskin lis{{v{t lukijoidensa haluja tappamiseen. 
   (TV viihde on ongelmallisempi tapaus mutta television raaistavaa
   vaikutusta ei pid{ yliarvioida. Eik{ edes slatter-elokuvien.)

Dekkarit tms. eiv{t keskityk{{n tappamiseen, vaan yleens{ niiss{
keskityt{{n tapahtumien selvitt{miseen. Omasta mielest{ni
ongelmallisimpia ovat karhukoplat ja tappava ase 3:set joissa
aseita k{sitell{{n, niinkuin ne olisivat leluja.

V{kivalta muutenkin esitet{{n siistin{ ja oikeutettuna toimena, eik{
uhrin k{rsimykset juurikaan tule esille. Uutisissa n{kee hyvin harvoin
kuoleman ja v{kivallan rumaa puolta, koska sota-alueilta n{ytett{viss{
kuvissa on yleens{ ilmaan ammuskelevia kaupunkisissej{ tai tykist|n
asemia.


--
** Keijo
From: vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
Subject: Re: Militarisoitumisen muodot (Re: Tyhmist{ tykinruokaa)
Date: 3 Sep 92 06:26:12 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Finland
X-Reader: GNUS 3.13

In article <6504@kielouta.fi> csmaso@uta.fi (M.G. Soikkeli) writes:
>Mutta pit{{ kysell{ kuka sit{ yhteis|{ ny|ritt{{ ja mihin
>suuntaan. Militarisoituminen on monimutkaisempi ilmi| kuin
>vain "vapaaehtoinen maanpuolustuskoulutus". Ylip{{ns{ kaikki
>kriisivarustautuminen mit{ Suomessa on meneill{{n (=kyp{r{-
>mentaliteetti) on - kuten K.J.L}ng kirjoittaa teoksessa
>"Militarisoitumisen muodot" - varautumista nopeasti yll{t-
>t{viin kriiseihin, vaikka todenn{k|isimmin meit{ uhkaavat
>kriisit ovat hitaasti kehittyvi{ ja laajamittaisia.
>
>Nopeasti iskev{{n kriisiin keskityt{{n, koska
>
>a) saadaan helpommin ulkoisen uhkan kuva, jonka nimiss{
>patristinen Suomi-idylli voidaan koota ja m{{r{ill{
>kansaa miten lyst{{ kriisivalmiuden nimiss{;
>
>b) nopea kriisi vaatii vastakeinoiksi enemm{n isoa
>rahaa ja isoa organisaatiota, sek{ tietysti isoja
>kalliita laitteita - mik{ erinomaisesti sopii Suomea
>py|ritt{ville kapitalistisille voimille.
>

c) nopeiden kriisien vaatimat vastatoimet vievat aikaa

>Kaiken huipuksi nopeat kriisit ovat juuri niit{
>1900-luvun "katastrofaalisia riskej{", joihin
>vastaamiseen meill{ on 1800-luvun keinot..

'katastrofaalisia riskeja'??? Mitka sina luet sellaisiksi?

>>>T{t{ puolta en tullut ajatelleeksi: {lyllisen koneen osasenkin on
>>>oltava kylliksi (teko){lyk{s ymm{rt{{kseen miksi sen pit{{
>>>olla sill{ paikalla miss{ on. Liika itsen{isyys ja henkinen
>>>kypsyys kuitenkin koituisivat koneen kokonaisuuden tuhoksi.
>
>>:-) En nyt v{ltt{m{tt{ menisi vet{m{{n korrelaatiota liiallisen
>>henkisen kypsyyden ja koneen kokonaisuuden tuhon v{lill{. Liika
>>sooloilu (omin p{in tekeminen) kyll{ koituu kokonaisuuden
>>tuhoksi.
>
>Ihan vaan ajatusleikkin{: eik| l{nsimaisen individualismin
>valtioarmeijoissa ole iso riski, kun yhteiskuntaj{rjestys
>(jota suojelemaan armeija l{hetet{{n, ainakin nimellisesti)
>korostaa yksil|p{rj{{j{{, mutta kuitenkin armeijan sis{ll{
>is{nmaantoivo joutuu olemaan kaikkea muuta kuin yksil|-
>p{rj{{j{?

Tulipa vain mieleeni, etta lahes kaikki Mannerheimin ristin ritarit
sooloilivat...
Itse asiassa suomalaisten sotilaiden itsenaisyys oli korkein toisessa
maailmansodassa tapelleiden joukossa.

>>Peace, man !
>
>"Kukapa ei haluaisi parempaa maailmaa" ...

Kukapa sen maarittelisi...

Ville
From: vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
Subject: Re: Tyhmist{ tykinruokaa ? (oli Re: Kuka pelk{{ sotilasta ...)
Date: 4 Sep 92 13:38:54 GMT
	<1992Aug26.121928.18014@digiw.fi> <1992Aug27.080320.24717@funet.fi>
	<1992Aug28.141303.27078@digiw.fi>
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Finland
X-Reader: GNUS 3.13

In article <1992Aug28.141303.27078@digiw.fi> petri@digiw.fi (Petri Alhola) writes:
>In article <1992Aug27.080320.24717@funet.fi> ks54079@cs.tut.fi (Saarinen Kimmo Samuli) writes:
>>No en todellakaan pid{ armeijaa esimerkkin{ tehokkaasta
>>ryhm{ty|st{. Min{ itse yritin luoda porukastani yhteisty|h|n,
>>toisen kaverin huomioonottamiseen ja tehokkaaseen toimintaan
>>kykenev{{ joukkoa. Mutta mit{ isompi porukka, niin sit{
>>vaikeampi sit{ on saada toimimaan yhteen.
>
>Isotkaan yritykset eiv{t tarvitse toimiakseen ehdotonta kuria, on 
>olemassa satojen tuhansien ihmisten yrityksi{, jotka toimivat.

Mainitse yksi. (Vain yksi riittaa.)
Tosin sen pitaa olla sellainen, etta sen pitaa pystya siirtamaan lahes
koko henkilostonsa parissa viikossa 3-400 km. Myoskin sen henkiloston
pitaa olla valmiina instant-potkuihin, ilman irtisanomisaikaa ylimmasta
johtajasta alimpaan juoksupoikaan. Myos firman pitaa pystya toimimaan
naista potkuista huolimatta. Sen pitaa pystya toimimaan tilapaisissa 
rakennuksissa, ja jopa ilman rakennuksia.

Please! Mainitse yksi! Edes yksi?

Ville
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
From: skoponen@daredevil.cs.hut.fi (Seppo K Koponen)
Subject: Re: Tyhmist{ tykinruokaa ? (oli Re: Kuka pelk{{ sotilasta ...)
Reply-To: skoponen@niksula.hut.fi (Seppo K Koponen)
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: Thu, 27 Aug 1992 07:05:55 GMT

In article <1992Aug26.121928.18014@digiw.fi> petri@digiw.fi (Petri Alhola) writes:
...>
>Jos ihminen ohjelmoidaan toimimaan ettisesti v{{rin, siis tappamaan,
>kiduttamaan, tuhoamaan, niin se on ettisesti v{{rin. Jos h{net lis{ksi
>opetetaan ajattelemaan, ett{ k.o toimenpiteet eiv{tk{{n ole
>eettisesti v{{ri{, ja olemaan ajattelematta tekojen eettist{ oikeutusta
>niin silloin ollaan ihminen jo ohjelmoitu l{hes koneeksi. Koneethan eiv{t
>ajattele tekojensa eetisi{ merkityksi{.

Et ilmeisesti ole suorittanut asevelvollisuuttasi? Uskallan kokemuksen
perusteella v{itt{{, ettei tuona aikana opeteta "tappamaan, kiduttamaan
ja tuhoamaan". Ei edes sinne p{in. Ja jos v{it{t ett{ kyseisi{ taitoja
t{ytyy ihmisiin erityisesti ohjelmoida, niin pyyd{n tarkastelemaan
maailmaa hieman isommasta ikkunasta. Ja voi hemmetti n{it{ sivareiden
"ihmiskone"-juttuja. Aseistakielt{ytyj{t joutuvat ilmeisesti senverran
kovaan sosiaaliseen paineeseen, ett{ omaa p{{t|st{ pit{{ tukea t{ll{isell{
"me olemme fiksuja individualisteja, intiss{ ihmisist{ tehd{{n aivotonta
massaa"- roskalla.

>Sinulla on todella ihmeellinen kuva todella tehokaasta ryhm{ty|st{,
>jos pid{t armeijaa siit{ esimerkkin{. Jos ihan oikeasti haluat
>puhua siit{, niin katso sitten esimerkki{ muualta. Tehokas
>toiminta edellytt{{ oma-alotteisuutta ja vastuuta jokaisen osateht{v{n
>suorittajalta, ei sit{, ett{ j{{d{{n eisomaan tumput suorina, 
>jos joku ei k{ske mit{ tehd{{n.
>
>Siis tehokas ryhm{ty|:
>- Jaettua vastuuta
>- Motivaatiota
>- Oma-aloitteisuutta

Jep. N{in mielest{ni tapahtuu my|s armeijassa. Luuletko ett{ p{{llys-
t|{ on tarpeeksi antamaan erikseen k{sky jokaisesta toiminnasta? Sit{-
paitsi armeijassa oppii siviiliel{m{{ paremmin tekem{{n tuota ryhm{-
ty|t{ erilaisten ihmisten kanssa. Siviiliympyr{t ovat usein niin pieni{,
ettei aina muista, ett{ l|ytyy taustaltaan, lahjoiltaan, mielipiteilt{{n
hyvin erilaisia ihmisi{. Heid{nkin kanssaan oppii tulemaan toimeen.

>Paras syy lienee, ett{ nuoren 22 vuotian pojan eettinen mailmankatsomus
>ole viel{ ehtinyt kehitty{, eli h{net on helpompi opettaa toimimaan
>eettisesti v{{rin.

Niinp{, ja vanhempi mies on ehk{ jo ehditty ohjelmoida itsekk{{ksi
mukavuudenhaluiseksi pyrkyriksi, joka ei en{{ opi toimimaan ryhm{ss{
ryhm{n hyv{ksi? 

>Petri

--
Name:  Seppo Koponen	 	(( 
Email: skoponen@niksula.hut.fi   )) "...the impact of the landing causes
Tel(home):=> +358 0 547 1997	((   him to catch an edge, and at 50 mph,
   (work):          401 3527	 ))  recoveries are hard to find..."
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
From: kiasis@jyu.fi (Kimmo Asser Isokoski)
Subject: Re: Tyhmist{ tykinruokaa ? (oli Re: Kuka pelk{{ sotilasta ...)
Organization: University of Jyvaskyla, Finland
Distribution: sfnet
Date: Tue, 1 Sep 1992 11:33:41 GMT

In article <KRL.92Aug31160209@robocop.hut.fi> krl@niksula.hut.fi (Keijo L{nsikunnas) writes:
>In article <1992Aug31.113821.28461@jyu.fi> kiasis@jyu.fi (Kimmo Asser Isokoski) writes:
>
>   Ja mit{s t{m{ sitten tarkoittaa? Tottahan toki min{kin olen n{hnyt
>   kymmeni{ tuhansia tappoja TV:st{. L{hinn{ viihteellisess{ muodossa.
>
>Siin{h{n se vika onkin. Kuolema ja tappaminen ei ole mit{{n viihdett{.
>Mit{ enemm{n se on sit{ sen helpompi on iskostaa p{{h{n ajatus toisen
>ihmisen tappamisesta. 

Kuolema ja tappaminen voivat olla erinomaista viihdett{. Mit{ olisivat 
dekkarit ja kauhutarinat ilman kuolemaa. Mutta Agatha Christie tai Stephen
King tuskin lis{{v{t lukijoidensa haluja tappamiseen. 
(TV viihde on ongelmallisempi tapaus mutta television raaistavaa
vaikutusta ei pid{ yliarvioida. Eik{ edes slatter-elokuvien.)

-KI-


Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
From: kiasis@jyu.fi (Kimmo Asser Isokoski)
Subject: Re: V{kivalta TV: ss{ Re: Tyhmist{...
Organization: University of Jyvaskyla, Finland
Distribution: sfnet
Date: Wed, 2 Sep 1992 12:03:44 GMT

In article <KRL.92Sep2110401@robocop.hut.fi> krl@niksula.hut.fi (Keijo L{nsikunnas) writes:
>In article <1992Sep1.113341.4239@jyu.fi> kiasis@jyu.fi (Kimmo Asser Isokoski) writes:
>
>   Kuolema ja tappaminen voivat olla erinomaista viihdett{. Mit{ olisivat 
>   dekkarit ja kauhutarinat ilman kuolemaa. Mutta Agatha Christie tai Stephen
>   King tuskin lis{{v{t lukijoidensa haluja tappamiseen. 
>   (TV viihde on ongelmallisempi tapaus mutta television raaistavaa
>   vaikutusta ei pid{ yliarvioida. Eik{ edes slatter-elokuvien.)

>Dekkarit tms. eiv{t keskityk{{n tappamiseen, vaan yleens{ niiss{
>keskityt{{n tapahtumien selvitt{miseen. Omasta mielest{ni
>ongelmallisimpia ovat karhukoplat ja tappava ase 3:set joissa
>aseita k{sitell{{n, niinkuin ne olisivat leluja.

Totta.

>V{kivalta muutenkin esitet{{n siistin{ ja oikeutettuna toimena, eik{
>uhrin k{rsimykset juurikaan tule esille. Uutisissa n{kee hyvin harvoin
>kuoleman ja v{kivallan rumaa puolta, koska sota-alueilta n{ytett{viss{
>kuvissa on yleens{ ilmaan ammuskelevia kaupunkisissej{ tai tykist|n
>asemia.

Ilmeisesti suomalaisissa uutisissa harrastetaan jonkinasteista
sensuuria ja kaikkein raaimmat ihmissilput j{{v{t n{ytt{m{tt{.

>
>--
>** Keijo
-KI-


Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta