From: scofield@cs.hut.fi (Harri "scofield" Hursti)
Subject: Perustuslain aukot ja kansalaisoikeuksien mitatointi...
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: Thu, 15 Oct 1992 20:19:53 GMT

jkorpela@lesti.hut.fi (Jukka Korpela) kirjoitti :

>Mutta mielest{ni et ole
>oikeassa siin{, ett{ tahdottiin mahdollistaa kuningaskunnaksi
>keikauttaminen. Perustuslain muuttaminen on niin vaikeutettua,
>ettei Suomea voisi keikauttaa kuningaskunnaksi kovinkaan helposti.

VAROITUS! Tulossa pitka, mutta onneksi puisevuudessaan mielenkiin-
toinen juttu (ainakin kirjoittajan mielesta :)

No nyt paastiin asiaan, jota olen erityisesti tutkinut. Perustuslaki
on todella Valtipaivajarjestyksen 67. pykalan saadosten avulla tehty
mahdollisimman vaikeaksi muuttaa, mutta aloitan taman vahan turhankin
pitkalla sitaatilla :

"	HM 95:ssa saadetaan: 'Tama hallitusmuoto on kaikilta osiltaan
	oleva peruuttamattomana perustuslakina, eika sita voida muut-
	taa, selittaa tai kumota taikka poikkeuksia tehda siita muussa
	jarjestyksessa kuin perustuslaista on yleensa saadetty'. Saan-
	nokseen sisaltyva mahdollisuus poiketa perustuslaista on his-
	toriallisista syista Suomen valtiosaantoon tullut erikoisuus,
	jolla ei ole vastinetta muissa valtiosaannoissa. Jos jonkin
	muun valtion valtiosaannon maarayksista halutaan poiketa, pe-
	rustuslakia (valtiosaantoa) itseaan on muutettava. Jos sen
	sijaan Suomessa halutaan muuttaa perustuslakiin kirjoitettua
	asiantilaa, on kaksi mahdollisuutta : joko asianomaista perus-
	tuslain saannosta muutetaan, tai sitten saadetaan perustuslain-
	saatamisjarjestyksessa poikkeuslaki. Taman seurauksena perus-
	tuslailla saadetty asiantila muuttuu, mutta perustuslain teks-
	ti jaa ennalleen. Poikkeuslakikaytanto on vakiintunut. Aika
	ajoin syntyy tarve poiketa perustuslaissa saadetyista seikois-
	ta. Ajatellaan esimerkiksi HM 61 saannosta jonka mukaan
	verosta on saadettava eduskunnan hyvaksymalla lailla. Jousta-
	va verotus saattaa joskus edellyttaa, etta verottamisvaltaa
	annetaan jollekkin viranomaiselle, joka siis paattaisi verosta
	eduskunnan sijasta. Tallainen verotusvallan pysyva tai tila-
	painen siirto on ristiriidassa perustuslain (HM 61:n) kanssa.
	Jarjestely voidaan toteuttaa kahdella tapaa: joko muutetaan
	HM 61:aa tai saadetaan poikkeuslaki. Perustuslakeja ei yleen-
	sa nain vahapatoisista syita muuteta, joten on kaytannollista
	saataa poikkeuslaki: perustuslain saatamisen jarjestyksessa
	(VJ 67) saadetaan poikkeus HM 61:n saadoksesta ja valtuutetaan
	jokin hallintoviranomainen (esim valtiovarainministerio) paatta-
	maan veroista. Tallaisia poikkeuksia on itsenaisyyden aikana
	saadetty yli 800 (oma huomautus: nyt jo yli 900). Tavallisim-
	min on poikettu HM 6:ssa saadetysta omaisuuden suoja-saannok-
	sesta.
	
	Poikkeuslaki-laki nimitys tarkoittaa siis poikkeamista perus-
	tuslain saatamisjarjestyksessa hyvaksytylla lailla perustus-
	lain saannoksesta. Menettelyn kaytto ei edellyta, etta valti-
	ossa vallitsisi jokin poikkeuksellinen tilanne - kuten tama
	menettelytapa on joskus ymmarretty. Poikkeuslakia voidaan
	kayttaa aina, kun perustuslaista poikkeamista pidetaan tar-
	koituksenmukaisena ja eduskunnassa on riittavan suuri kanna-
	tus poikkeuslain saatamiselle. Oikeusnormien hierarkkiassa
	poikkeuslaki on saatamisjarjestyksestaan huolimatta taval-
	listen lakien tasolla. Vaikka poikkeuslaki on normihierar-
	kisesti rinnasteinen tavalliseen lakiin nahden, sen muuttami-
	nen poikkeaa tavallisten lakien muuttamisesta. Kun poikkeus-
	laki on tavallinen laki, se voidaan aina kumota tavallisessa
	lainsaatamisjarjestyksessa. Jos sensijaan poikkeuslailla
	perustuslakiin tehtya muutosta halutaan laajentaa (esim.
	verotusvaltaa haluttaisiin antaa ministerion lisaksi antaa
	verohallitukselle) muutos vaatii uuden poikkeuslain eli poik-
	keuslain saatamisjarjestyksessa.

	Jarjestelmaa kutsutaan valtiosaanto-oikeudessa aukkoteoriaksi:
	teoriaksi siita, milla tavoin poikkeuslailla perustuslakiin
	tehtya aukoa voidaan muuttaa. Alunperin tehdyn poikkeaman laa-
	jentaminen entisestaan vaatii perustuslain saatamisjarjestyksen
	samoin kuin uusien aukkojen saataminenkin; voimassa olevan aukon
	pienentaminen tai poistaminen suoritetaan tavallisella lainsaa-
	tamisjarjestyksessa. 

	Aukkoteoria -nimitys johtuu siita, etta valtaosa poikkeuslaeista
	on merkinnyt poikkeamista HM II luvun perusoikeussaannoksista:
	ajatellaan, etta poikkeuslaeilla on tehty 'aukkoja perusoikeuk-
	sien suojamuuriin'
"
						(viite 2:260-262)

eli kuten tasta kay ilmi, perustuslain lukeminen ilman tietoa poikkeus-
laista ei tee juuri hullua husrkaammaksi. Ja perusoikeuksista viela :

"	Suomalainen perusoikeusjarjestelma eroo lahes kaikista
	muista perusoikeusjarjestelmista. Yleensa perusoikeussaannok-
	set ymmarretaan ehdottomiksi: kaikki lainsaadanto, jonka on
	ristiriidassa perusoikeuksien kanssa, estyy. Perusoikeus-
	rajoitus on naissa valtiossa kasitteellisesti mahdollinen
	vain muuttamalla perustuslakia. Kun tallaisia perustuslaki-
	muutoksia ei haluta tehdam ei myoskaan voida sataa perusoikeus-
	rajoituksia. Mikali niin kavisi, etta saadetaan erehdyksessa
	jotain perusoikeutta rajoittava laki, se voidaan yleensa
	valtiosaantotuomioistuimen tai valtion ylimman yleisen tuo-
	mioistuimen paatoksin julistaa tehottomaksi tai se joudutaan
	uudella lainsaadantopaatoksella kumoamaan. Suomen perusoikeus-
	jarjestelman erikoispiirteena on edella selostettu poikkeuslaki-
	jarjestelma. Kun jokaisesta perustuslain saannoksesta voidaan
	perustuslainsaadantojarjestyksessa (oma huom: huh!) saadettaval-
	la mutta hierarkkiselta asemaltaan tavallisella lailla poiketa,
	voidaan nain menetella myos perusoikeussaannosten suhteen. Mihin
	tahansa perusoikeuteen voidaan saataa kuinka syvalle kayva perus-
	oikeusrajoitus tahansa, kunhan laki kasitellaan VJ 67:ssa saadet-
	tyja muotomaarayksia (maaraenemmistot) soveltamalla. Kansainva-
	lisoikeudellisen esteen voivat kyllakin muodostaa Suomea koske-
	vat ihmisoikeussopimukset. Niinpa sen jalkeen kun Suomi on liit-
	tynyt Euroopan neuvoston ihmisoikeuskonventioon voidaan ajatella
	saadettavan jokin konventiossa asetettua ihmisoikeutta rajoittava
	perusoikeusrajoitus.
"						(viite 2:352-354)

Taman aukon lisaksi on HM II-luvussa useat vapaudet, lahinna uskonnon-, 
sanan-, paino-, kokoontumis- ja yhdistymisvapaus saadetty muista oikeuk-
sista poikeavalla tavalla. Naiden oikeuksien kayttaminen on perustus-
laissa saadetty tavallisen erityislain saadeltavaksi. Nama lait, esim.
Uskonnonvapauslaki (1922/267), Painovapauslaki (1/1919), Yhdistyslaki
(1989), Puoluelaki (1969), laki yleisista kokouksista (6/1907) ja 
sananvapauslaki (osittain 1905) eivat yksikkoina nauti enaa perustus-
lain suojaa. Tarkoitusperat tallaiselle tietyn perusoikeusryhman,
poliittisten perusoikeuksien, erittelylle johtuu juuri ajatuksesta
monarkiaan siirtymisesta, nopeassa tahdissa, mitatoimalla ensin
kansan mahdollisuus mielenilmaisuihin ja sitten muuttamalla pysyvil-
la poikkeuslaeilla perustuslaki.


viitteet :
                Johdatus Suomen oikeusjarjestelmaan 1990
                Lakimiesliiton kustannus OY Juridica
                Nide 1 : ISBN 951-640-453-7
                Nide 2 : ISBN 951-640-454-5


--
Harri "scofield" Hursti    ! "... 'cause they walk away from everything,
scofield@cs.hut.fi         !  just to see the dream come true.
                           !  So God bless the boys, who make the noice,
                           !  on channel #42"
Newsgroups: sfnet.keskustelu.laki