From: f34151k@taltta.hut.fi (Juha A. Kurkela)
Subject: Pannaan pannaan!
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: Mon, 5 Oct 1992 19:07:20 GMT


L|ysin oheisen jutun vanhasta Kotiliedest{ (muistaakseni vuodelta 1930):


KUN TUPAKKA JA KAHVI OLIVAT KIELLETYN PUUN HEDELMI[

"Varmaankaan ei moni meist{, vedelless{mme hermoja rauhoittavia haikuja pii-
pustamme, tahi virvoittaessamme mielt{mme kupillisella rehev{{ kahvia, ole
tullut ajatelleeksi, ett{ kolmisensataa vuotta sitten useassa Euroopan maas-
sa n{m{ nautintoaineet olivat moninaisten kieltom{{r{ysten alaisia, joita 
sen ajan ihmiset, ollen yht{ haluttomat kuin mekin antamaan itse{{n pakko-
paitaan pukea, yrittiv{t kaikin keinoin kierrell{, ja joiden m{{r{ysten val-
vomista varten valtiovallan taholta oli ryhdytt{v{ ankariin pakkotoimenpi-
teisiin, viel{p{ palkattava erityisi{ "nuuskijoitakin" valvomaan niiden t{s-
m{llist{ noudattamista.

Lukuisat roomalaisajan piiput, joita kaivaust|it{ suoritettaessa on tavattu, 
osoittavat, ett{ piipulla poltteleminen oli jo silloin tunnettua. Varmaa sel-
vyytt{ ei ole saatu siit{, mit{ piipuissa poltettiin, mutta erin{iset seikat
viittaavat siihen, ett{ polttoaineena k{ytettiin hampunsiemeni{. Tupakantaimi
tuli Euroopassa tunnetuksi heti Amerikan l|yd|n j{lkeen. Ensimm{isen tupakan-
taimen toi Ranskaan v. 1565 Ranskan Portugalissa oleva l{hettil{s Jean Nicot,
josta taimi on sittemmin nimens{kin saanut. Saksassa on taimi tiett{v{sti 16.
sataluvulla tunnettu. Ensimm{inen tupakankielto on per{isin Ven{j{lt{ vuodel-
ta 1634. Rangaistuksena tupakanpoltosta oli sieraimien poikkileikkaaminen. 
Seuraavana vuonna kiellettiin tupakanpoltto Sveitsiss{. Kolmikymmenvuotisen
sodan mukana levisi kuitenkin tupakanpoltto niin nopeasti, ett{ paavi Urban 
VIII katsoi olevan syyt{ julkaista v. 1642 sit{ vastaan paavillisen kielton-
sa. 16. sataluvulla annettiin useissa Euroopan valtioissa tupakanpolttokiel-
toja, joiden rikkomisesta seurasi jopa vankeus- ja raipparangaistuksiakin. 
Vihdoin huomasivat hallitukset, ett{ rangaistukset eiv{t auttaneet ja siir-
tyiv{t tupakkaveron ja -monopoolin kannalle. Kuitenkin s{ilytettiin kielto 
erin{isiin s{{tyihin, esim. hengelliseen s{{tyyn, n{hden, ja kadulla poltta-
minen esim. Berliiniss{ kumottiin vasta niin my|h{{n kuin v. 1848. T{h{n 
saakka oli, jos mieli kadulla nauttia tupakasta, turvauduttava viekkauteen.
Niinp{ oli olemassa k{velykeppej{, joiden l{piporattuun k{densijaan voitiin 
sovittaa sikari. Paitsi polttotupakka oli nuuskakin kauan kielletty{ tavaraa.

Kahvin k{ytt|{ my|skin rajoittivat monenlaiset poliisim{{r{ykset. Id{n maista
kulkeutui kahvi v. 1582 ensimm{iseksi Italiaan. Lontoossa avattiin v. 1652 
ensimm{inen kahvila ja v. 1658 tunnettiin kahvin k{ytt| Pariisissa ja v. 1683
Wieniss{. Berliinin ensimm{inen kahvila on per{isin v:lta 1721. Pian kuiten-
kin panivat viranomaiset merkille sen seikan, ett{ kahvikauppa vei ulkomaille 
huomattavia raham{{ri{. Vuonna 1739 vaati muuan l{{k{ri Frankfurtissa, ett{ 
kahvinjuonti terveydelle vaarallisena kiellett{isiin. Vuonna 1766 kielsi Hes-
senin maakreivi kahvin juonnin 10 taalerin sakon tai 14 p{iv{n vankeusran-
gaistuksen uhalla. Kieltom{{r{yst{ perustellaan sill{, ett{ kahvin juonti oli
vain tarpeetonta nautinnonhalun tyydytt{mist{ eik{ ruumiin ravitsemista ja 
sen k{ytt| aiheutti huomattavien raham{{rien siirtymist{ ulkomaille.

Erikoistapauksissa oli kahvin k{ytt| sallittua ylimyspiiriin kuuluville hen-
kil|ille. Kuitenkin tuli n{iden k{ytt{m{st{{n kahvista suorittaa erityinen 
maksu. Mutta rahvaalle, kis{lleille ja porvaristoon lukeutuville pysyi kahvi
pitk{t ajat kielletyn puun hedelm{n{. Onpa er{{ss{ 17. sataluvun loppupuolel-
la annetussa s{{nn|ksess{ sellainenkin jyrkk{ m{{r{ys, ett{ kaikki kahviku-
pit, kulhot, myllyt ja paahtajat, sanalla sanoen kaikki kahvin valmistukseen
ja nauttimiseen tarvittavat v{lineet oli tavattaessa h{vitett{v{. Jos jolla-
kulla tavattiin varasto kahvinpapuja, olivat ne kruunulle menetetyt. My|hem-
min tavataan kuitenkin jo helpottavia s{{nn|ksi{. Niinp{ voitiin esim. lu-
nastaa m{{r{tyst{ maksusta kahvin paahtamis- ja juontilupa. Paahdettu kahvi
oli ostettava sinetill{ suljetuissa k{{r|iss{. M{{r{ysten valvomista varten
oli raajarikoista sotilaista palkattu etsivi{ ns. "kahvinnuuskijoita", jotka
kuljeskelivat ymp{riins{ ja pistiv{t nen{ns{ joka paikkaan, mist{ vain kahvin
k{ry{ tuoksahti. T{ll{iset m{{r{ykset aiheuttivat kuitenkin paljon riitoja. 
Alempis{{tyiset olivat luonnollisesti tyytym{tt|mi{ siihen, ett{ vain aateli,
upseerit ja hengelliset saivat kotonaan paahdattaa raakaa kahvia. Vilkasta
salakuljetusta alettiin harjoittaa, viel{p{ sattui paikoitellen kahvikahakoi-
takin.

Kahvimyllyt ja paahtimot saavat nyttemmin olla rauhassa. Meid{n aikanamme on 
astunut p{iv{j{rjestykseen sota erin{isi{ muita ja terveydelle vaarallisempia
nautintoaineita vastaan. Mielenkiintoista on kuitenkin panna merkille erin{i-
si{ kosketuskohtia n{iden entisten ja nykyisten "sotien" v{lill{."

							Y.R.




t. Juha  



kurkela@lvi.vtt.fi
f34151k@taltta.hut.fi
Newsgroups: sfnet.keskustelu.huumeet