From: scofield@cs.hut.fi (Harri "scofield" Hursti)
Subject: Re: Kokoontumisvapaus
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
	<SCOFIELD.92Oct12141128@cardhu.cs.hut.fi>
	<SCOFIELD.92Oct12185907@cardhu.cs.hut.fi> <31187@hydra.Helsinki.FI>
	<JKORPELA.92Oct15074853@lesti.hut.fi>
Distribution: sfnet
Date: Thu, 15 Oct 1992 18:53:22 GMT

jkorpela@lesti.hut.fi (Jukka Korpela) kirjoittaa :
>In article <31187@hydra.Helsinki.FI> jokiniem@cs.Helsinki.FI (Jari Jokiniem

>   T{st{p{ tulikin mieleeni, ett{ Suomen oikeussysteemiss{ on yksi eritt{in
>   paha vika: Suomessa ei ole eduskunnasta riippumatonta korkeinta
>   oikeutta, joka valvoisi lakien perustuslainmukaisuutta.

>Kyll{ ja ei. Kaikki tuomioistuimet voivat tuomita ja ovat velvollisetkin
>tuomitsemaan perustuslain mukaan, jos tavallinen laki (jota ei ole
>s{{detty perustuslains{{t{misj{rjestyksess{) on ristiriidassa
>perustuslain kanssa. Toisaalta on todellakin niin, ett{ tuomioistuin
>ei voi kumota lakeja sill{ perusteella.

Viitteet selitetty lopussa.

Erittain lahella totuutta. Se lainkohta johon Jukka tassa viittaa, on 
Hallitusmuoto 92, ja erityisesti momentit 1 ja 4. Momentti 1 maaraa
edesvastuun uhalla kaikessa virkatoiminnassa noudattamaan lakia ja
momentti 4 antaa perustuslaille ja lailli hierarkkisen etusijan. Eli 
tasta nakokulmasta absoluuttinen totuus. Hallitusmuodon idealismia 
kuvaa 95. pykalan saados:

"Tama hallitusmuoto on kaikilta oleva peruuttamattomana perustuslakina,
eika sita voida muuttaa, selittaa tai kumota taikka poikkeuksia siita
tehda muussa jarjestyksessa kuin perustuslaista on yleensa saadetty".
(perustuslain sisaltoon perehdytaan tarkemmin suraavassa kommentissa)

Kuitenkin oikeuslahteita normiristiriitatilanteessa koskeevat kaksi 
paasaantoa ja yksi saanto. 

	Paasaannot ovat hierarkkia saanto (lex superior) ja myohemmyys-
	saanto (lex posterior). Edellisen mukaan ylempitasoinen normi 
	syrjayttaa alemmantasoisen ja jalkimmaisen mukaan myohempi 
	samantasoinen normi syrjayttaa aikaisemman. Kumpikaan saanto 
	ei kuitenkaan ei kuitenkaan ole taysin ehdoton. Kaytannossa se,
	etta tuomioistuimilla ja hallintoviranomaisilla ei ole oikeut-
	ta tutkia ovatko lait perustuslain mukaisia, rajoittaa hierarkia-
	saannon merkitysta, joskin perustuslaki on tavallisia lakeja 
	tutkittaessa vahva *argumentti*. Kaytannossa sen merkitys on meilla
	lisaantynyt, esim KHO on ryhtynyt soveltamaan yhdenvertaisuusperi-
	aatetta entista laajemmin.
		 					(viite 1:43)

Kuten muistakin lahteista, kuin tassa kaytetysta, jatkuvasti paistaa
suorina sitaatteina lapi, meilla *perustuslain nuodattaminen* on li-
saantymassa juuri nyt. 

	Kolmas oikeuslahdeopin saanto on, etta erityissaannos syrjayttaa
	yleissaannokset.
							(viite 1:43)


Naista seuraa se, ettei perustuslaki edes idealistisena abtraktina ole
rikkumaton. Tama on sikali vaarallista, etta hierarkisen jarjestelman
huipulla ollessaan juuri perustuslaki on se, joka valtuuttaa saatamaan
muita, yleensa, muttei aina, alemmantasoisia lakeja. Suppeampi lain-
saadantavalta on saadettyna meilla HM 2. pykalassa, jossa annetaan
toimivalta (eduskunta)lakien saatamiselle. Tassa merkityksessa, aivan
kuten J.Korpela kirjoitti, valta kuuluu eduskunnalle ja tasavallan
presidentille yhdessa. Eduskunta hyvaksyy joko tasavallan presidentin
tai kansanedustajan aloitteesta laki-nimisen saadoksen, jonka tasaval-
lan presidentti vahvistaa. Perustuslakien saataminen on taas saadetty
erikseen Valtiopaivajarjestyksen pykalassa 67.		(viite 2:260)

(perustuslakia ruoditaan lisaa seuraaavassa)

viiteet :
                Johdatus Suomen oikeusjarjestelmaan 1990
                Lakimiesliiton kustannus OY Juridica
                Nide 1 : ISBN 951-640-453-7
                Nide 2 : ISBN 951-640-454-5
		viite mallia nide:sivu
--
Harri "scofield" Hursti    ! "... 'cause they walk away from everything,
scofield@cs.hut.fi         !  just to see the dream come true.
                           !  So God bless the boys, who make the noice,
                           !  on channel #42"
Newsgroups: sfnet.keskustelu.laki