From: lagus@kruuna.Helsinki.FI (Krista Lagus)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.filosofia
Subject: Re: Maailman havaitseminen (Oli: Tiede ja..
Date: 27 Jul 92 19:16:17 GMT
	<VVIRRANK.92Jul22125649@klaava.Helsinki.FI>
	<1992Jul26.233411.1@tnclus.tele.nokia.fi>
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki (Finland)

In article <1992Jul26.233411.1@tnclus.tele.nokia.fi> jkoskela@tnclus.tele.nokia.fi writes:

   >Luonnonlakeja ei ole olemassa. On ainoastaan oletuksia siita, kuinka
   >tietyt systeemit kayttaytyvat tietyissa idealisoiduissa tilanteissa
   >tietylla tarkkuudella.

T{ss{ voi olla kyseess{ saman sanan erilainen tajuaminen. Ns.
sivistym{t|n enemmist| (eiv{t ole lukeneet fysiikkaa yht{n tai melkein
yht{{n) ilmeisesti uskoo ett{ luonnonlait ovat tosia ja lakeja siin{
mieless{ ett{ luonto aina tottelee niit{, eli ett{ ne ovat luonnon
perustavia ominaisuuksia, joitain pelis{{nt|j{ joita vastaan luonto ei
kertakaikiaan kykene rikkomaan. Eli siis osa luonnon rakennetta.

Todellisuudessahan t{st{ ei ole mit{{n varmuutta (enk{
henkil|kohtaisesti usko ett{ lopullisen varmuuden saaminen olisi edes
mahdollista). Luonnonlait ilmaisevat esim. ett{ eritt{in suurella
todenn{k|isyydell{ n{iss{ olosuhteissa A:sta seuraa B. Todellisuudessa
jopa tuon "seuraamisen" k{site (jos se k{sitet{{n loogiseksi
implikaatioksi tai aiheuttamiseksi tms) on liian voimakas olettamus.
Se, ett{ kokeissa A:n j{lkeen aina tapahtuu B ja ett{ B ei kokeissa
ikin{ tapahdu ilman ett{ A tapahtuisi ensin, ei pit{v{sti todista ett{
A aiheuttaisi B:n tai ett{ A olisi v{ltt{m{t|n edellytys B:n
tapahtumiselle. Varman lain saisimme sill{ ett{ voisimme tutkia _aivan
kaikki_ tapaukset, menneet nykyiset ett{ tulevat. Se ei tietenk{{n ole
k{yt{nn|llist{, joten tiede tyytyy paljon v{hemp{{n, kokeen
toistettavuus ja tuloksen riippumattomuus kokeen tekij{st{ riitt{{
(itse tieteen sis{isten, matemaattisten ym pit{vien metodien lis{ksi).
	Eli varsinaiset tutkijat ja tieteentekij{t ylees{ ymm{rt{v{t
ep{varmuuden, mutta me "tavalliset ihmiset" unohdamme sen. Sit{
paitsi, vaikka ep{varmuuden periaatteessa tiet{isikin, on silti aivan
helppoa uskoa varmasti moniin asioihin. 

Aivan muu asia: Luonnonlaki "valon nopeus on vakio kaikkiin
referensseihin n{hden" kuvaa yht{ paljon omaa fysiikan ja matematiikan
k{sitteist|{mme kuin luontoa. Jos siis jokin osa k{sitteist|st{, jonka
p{{lle tuo "laki" perustuu on v{{r{, ristiriidassa muiden
perusk{sitteiden kanssa tai ep{m{{r{inen tms, niin "laki" on heikolla
pohjalla, ja voi olla ett{ jonain p{iv{n{ kun pohja huomataan m{d{ksi,
joudumme luopumaan koko laista koska se onkin perustavalla tavalla
ristiriidassa t{rke{n systeemin osan kanssa.

Jotenkin n{in voi k{yd{ esim. suhteellisuusteorian ja kvanttifysiikan
kesken. Molemmat ovat varsin hyvi{ (=kuvaavat tapahtumia oikein
tietyll{ tarkkuudella) mutta yhteensopimattomia malleja joistain
osista fysikaalista todellisuutta.

    Perustelehan. Olen tottunut ajattelemaan, ett{ arkitilanteissa
   k{ytet{{n luonnonlakien yhdistelmi{. Idealisoituja tilanteita k{y-
   tet{{n luonnonlakien selvitt{miseen ja niitten p{tevyysalueitten
   tutkimiseen. Monen luonnonlain p{tevyysalue on kunnolla selvitt{-
   m{tt{ ja usea on tuntematonkin.

Idealisoituja tilanteita on pakko k{ytt{{ koska todellisuus on liian
monimutkainen. Emme voi tutkia kaikkia muuttujia kerralla
(Heisenbergin mukaan esim. hiukkasen paikkaa ja nopeutta ei voida
tarkasti mitata samalla kertaa, mik{ johtuu hiukkasen
aaltoluonteesta), joten asiat on eristett{v{ kontekstistaan
tutkimuslaborattorioon, yksinkertaistetussa muodossaan, tehden
tiettyj{ olettamuksia todellisuuden luonteesta. N{m{ olettamukset
usein perustuvat hyv{ksytyille tieteellisille tuloksille, mutta
vanhoissakin tuloksissa voi olla vikaa.

Luonnonlaki on kuin alkuasukkaan luoma laki "leijona jonka harjassa on
valkoista, ei sy| ihmist{, koskapa kertaakaan ei viel{ ole k{ynyt niin
ja muulla tavalla v{ritetyt leijonat ovat syoneet montakin ihmist{").

Krista
Newsgroups: sfnet.keskustelu.ey,sfnet.keskustelu.viestinta