From: vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
Subject: Re: Maa, Tieto ja Valta
Date: 27 Aug 92 10:34:50 GMT
	<VVIRRANK.92Aug24174620@klaava.Helsinki.FI>
	<1992Aug25.085141.14010@digiw.fi>
	<VVIRRANK.92Aug25160112@klaava.Helsinki.FI>
	<1992Aug26.100446.17588@digiw.fi>
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Finland
X-Reader: GNUS 3.13

In article <1992Aug26.100446.17588@digiw.fi> petri@digiw.fi (Petri Alhola) writes:
>In article <VVIRRANK.92Aug25160112@klaava.Helsinki.FI> vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski) writes:
>>In article <1992Aug25.085141.14010@digiw.fi> petri@digiw.fi (Petri Alhola) writes:
>>>Tarkoitan merkityksen pienenemisen{, ett{ raaka-aineiden osuus niin 
>>>teollisuusmaiden kuin maailmankin bruttokansantuoteesta pienenee, siis
>>>niiden merkitys taloudelle pienenee suhteellisesti.
>>
>>Entas kehitysmaiden BKT:sta?
>
>Koko idea olikin ett{ informaatioyhteiskuntaan siirrytt{ess{ maan omistuksen
>merkitys pienenee, ja kehitysmaat ovat viel{ kaukana siit{.

Mutta kun yha suurempi osa ihmiskunnasta asuu kehitysmaissa, ei maan 
omistuksen merkitys siella pahemmin pienene. Lisaksi teollisuusmaiden 
teollinen tuotanto kasvaa edelleen, ja mista niita markkinoita/raaka-aine-
lahteita nyt saatiinkaan...

>Informaationv{litystekniikan kehitys tekee jatkuvasti edullisemmaksi
>informaation levitt{misen. Esimerkiksi vaikkapa pienet paikallisradiot,
>ja mykyisin pystyt toimittamaan lehte{ yhden ihmisen , PC:n ja laser 
>kirjoittimen avulla.  Netti on viel{ t{ll{hetkell{ gurujen erikoisuus, 
>mutta tietoverkkoteknologiaa ollaan tuomassa koteihin, jonka 
>ensiaskeleita ovat tekstiTV, ja n{m{ puhelinlaitosten boksit.
>Varmankin, ennen kuin netit ovat jokakodin tuotteita niin niiden
>k{ytt|liittymi{ ja palveluita tulee kehitt{{ viel{ paljo.

Paikallisradiot ovat nimensa veroisia:paikallisia. Niilla ei ole resursseja
tehda esim. ulkomaanuutisia riippumatta kansainvalisista tietotoimistoista.
(Hyva jos edes kotimaanuutisia. Paikalliset kylla onnistuu)
Ja paikallisradiot ovat KAUPALLISIA paikallisradioita eli ne tarvitsevat 
mainostuloja eli ne eivat saa lahettaa mitaan sellaista, joka saikyttaisi
mainostajat pois mika vaikuttaa ohjelmapolitiikkaan...
Nyrkkipajassa tehdyt sanomalehdet eivat oikein onnistu leviamaan kovin 
suurelle lukijakunnalle, ja kumpaa luulisit ihmisten paremmin uskovan,
Hesaria vai Nyrkkipostia. Tunnetusti parhaassa valheessa on ripaus
totuutta.

>>
>>Vaihtoarvon kyllakin, mutta jos kysymys onkin siita, kumpaa sina loppujen
>>lopuksi tarvitset selvitaksesi seuraavaan paivaan, voisi se ohjelma olla
>>aika kaukana perunoiden takana. Henkisia tarpeita voi ajatella vasta
>>sitten kun fyysiset valttamattomyydet on turvattu.
>
>Mutta siksih{n tuoteet onkin hinnoiteltu siten, ett{ n{iden fyysisten
>tarpeiden tyydytt{miseen tarvittavat tuoteet ovatkin edullisempia.
>Siis jo pienell{ raham{[r{ll{ ostaa perunoita, tietokoneohjelmat
>maksavat enemm{n.

Hinnaltaan, mutta ei arvoltaan.

>>>Kaikkien tavaroiden keskin{inen vaohtoarvosuhde on riippuvainen markkinoista
>>>siis juuri esimerkiksi kultaharkon arvo autiolla saarella on eri kuin
>>>t{{ll{. Koska mailmankaupassa ei ole en{{ n{it{ "autioita saaria" ehk{p{
>>>joitakin suljettuja talouksia lukuunottamatta, on tuotteiden arvo samaa
>>>luokkaa ymp{ri mailman.
>>
>>Enpa usko etta Somaliassa perunakilon ja tietokoneohjelman hintasuhde on
>>sama kuin taalla. 
>
>Hintasuhde lienee sama, sill{ ongelma on ett{ heill{ ei ole varaa ostaa
>niit{ perunoita. Ne, joilla taas on varaa ja tarvetta ostaa se 
>tietokoneohjelma, siis rikas valkoinen yl{luokka, saavat kyll{ 
>perunoitakin markkinahintaan. Siis somaliassa ei olisi n{l{nh{t{{
>jos heill{ olisi rahaa ostaa ruokaa mailmanmarkkinoilta.

Vautsi, en tiennytkaan, etta Somaliassa on rikas valkoinen ylaluokka!
'Jos heilla olisi rahaa'...Ei! Se ei todellakaan auta. Vaikka heilla 
olisi vaikka kuinka paljon somalialaista rahaa, eivat he saisi ostettua
perunakiloakaan. Siis sama juttu kun tassa 'halvassa' euroruuassa mita
Suomeen nyt haluttaisiin: Joka ikinen ruokakilo pitaisi maksaa vienti-
tuotteilla. Suomen markka on taysin arvoton kaupankayntivaline sellaiseen.
Ja jos ostat jotain maailmanmarkkinoilta, pitaa se kuitenkin
kuljettaa perille ilman, etta joku ryovaa sen valilla. Ja viela: Mista tiedat,
etta hintasuhde on sama? Kaupankaynnin lakien mukaan (joihin sina niin usein 
vetoat) Perunoilla olisi kysyntaa-> korkeat hinnat, tietokoneohjelmilla ei
ole kysyntaa->matalat hinnat. Ei todellakaan ole olemassa mitaan absoluuttisia
hintoja.

>>Myoskaan kaikilla ei ole niita tietokoneohjelmia joilla ostaa perunoita.
>>Joillakin on vain vino pino tupakanlehtia, laja kahvinpapuja tms.
>
>En v{itt{nytk{{n ett{ tietokoneohjelma on mailman ainut hy|dyke, 
>se oli vain yksi esimerkki informaatiotuoteesta.

Se ei muuta asiaa, kun toisilla on ainoastaan tupakkaa ja kahvia.

>>Kuvailet tuolla maailmankaupan 'ei ole "autioita saaria"'-ilmaisulla 
>>aika osuvasti ns. dollari-imperialismia. (Nestle, United Fruits, etc.)
>
>Tai Jeni, DM, tai vaikkapa FIM imperialismia.

En todellakaan vaita, etta se olisi jenkkien yksinoikeus, vaan yhteista 
koko teollistuneelle maailmalle, oli sitten kyseessa dollari, punta,
jeni, liira, markka, kruunu, frangi,....

>>Miksi sotatoimet ovat sinulle vain ja ainoastaan ihmisten tappamista?
>>Tiedonkulkua voi tosi tehokkaasti valvoa kontrolloimalla linkkiasemia
>>ja verkkojen solmukohtia. Kun mennaan ajassa eteenpain, niin viela enemman.
>>Eika siina tarvitse tappaa ketaan. Johan se on ollut kymmenia vuosia, etta
>>ensi toikseen vallankaappaajat valtaavat TV/radioaseman/t.
>
>Kuten sanoin, sotatoimilla voidaan est{{ tietty{ ihmisjoukkoa saamasta
>informaatiota, mutta ei kaikkia saamasta tietty{ informaatiota.
>Siis, jos yksikk| X on tehnyt ohjelman Y, ja Z valloittaa sen, ei 
>se est{ kaikkea muuta mailmaa edelleen hy|dynt{m{st{ ohjelmaa Y.
>Jos Z tuhoaa informaatioyhteydet ja X:n toiminnan sosiaaliset/aineelliset
>edellytykset, ei Z ole hy|tynyt valtauksestaan mit{{n. Jos taas
>X:n annetaan s{ilytt{{ informaatioyhteydet sek{ sosiaaliset ja aineelliset
>edellytykset, eih{n sit{ ole silloin valloitettukaan.

Kylla Z hyotyy. Z voi itse kayttaa Y:ta, ja lisaksi estaa/hidastaa sen
leviamisen muun maailman kayttoon. Eika siina tarvitse puuttua sosiaalisiin
ja taloudellisiin edellytyksiin, etta informaatioyhteydet saadaan poikki.

>>No jos se on vain psykologinen ero, niin mita kaytannon vaikutusta on 
>>kayttaytymisessa niilla, jotka ovat o, v ja p:n alla, mutta luulevat
>>olevansa v ja o, tai niilla, jotka ovat v ja o, mutta luulevat olevansa
>>o, v ja p:n alla, tai niilla, jotka ovat v ja o, ja viela luulevatkin
>>olevansa v ja o? Ja mista tiedat, ettei jotkut ihmiset olisi o:sempia ja
>>v:ampia jossakin sotilasdiktatuurissa kuin demokratiassa?
>
>Jos yhteiskunta vaikuttaa kansalaisen kannalta diktatuurilta, 
>niin se on sit{. Ongelman muodostavat l{hinn{ n{m{ pseudodemokratiat,
>joissa kansalle uskotelaan ett{ sill{ on valta, mutta poliitikot
>vain pelaavat omaan pusiinsa. 

Kuvaileppa sitten todellinen demokratia. Ja mista sina tiedat, etta poliitikot 
pelaavat vain omaan pussiinsa? Ja mita valtaa kansalla pitaisi olla?
Eiko se, etta kansalla olisi paljon valtaa puuttua yksittaisen kansalaisen
asioihin, johda pakkovaltaan. Jos taas kansalla ei ole valtaa, niin silla ei
ole valtaa.

Eli revi siita.(Eli onko anarkia demokraattisin hallintomuoto?)


Ville

PS. Jos sinulla sattuisi olemaan parempi editori kuin minulla, voisit
    pienia taman artikkelin (ja kommettisi) pienempiin osiin. Itse
    pidan 100 rivia maagisena rajana, jota suuremmat vastaukset pitaisi
    jaotella...