From: sinkkone@klaava.Helsinki.FI (Janne Sinkkonen)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.psykologia,sfnet.keskustelu.filosofia
Subject: Re: Rationaalisuus, j{rki, taito
Date: 1 Sep 92 07:59:02 GMT
	<1992Aug26.141632.5286@nntp.hut.fi> <1992Aug27.085600.3811@cc.tut.fi>
	<NMIETTIN.92Aug27152109@klaava.Helsinki.FI>
	<SINKKONE.92Aug27205635@klaava.Helsinki.FI>
	<NMIETTIN.92Aug31142507
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki (Finland)

nmiettin@klaava.Helsinki.FI (Niilo Martti M Miettinen) writes:
>   > sinkkone@klaava.Helsinki.FI (Janne Sinkkonen) writes:

>   Liit{n rationaalisuuden k{sitteeseen ehdottomasti my|s tietoisuuden.
>   Mielest{ni on mielet|nt{ puhua j{rkiper{isyydest{, jos toiminta ei
>   vaadi lainkaan ajattelemista.

No niinh{n totesit jo aikaisemmin. Oletko aivan varma ett{
j{rkiper{inen tarkoittaa samaa kuin rationaalinen? Neh{n ovat
alunperin kahta eri kielt{. 

>   >   Erottelu tunteen ja j{rjen v{lill{ on mielet|n.
>
>   En ole samaa mielt{, olisitko valmis hyv{ksym{{n tutkimustuloksen
>   joka perustuu tunteeseen? Ent{ jos se perustuu j{rkeen? 

Joo... my|nn{n ett{ tuo erottelu on tarpeellinen. Mutta tarkkaa rajaa
ei ole.

>   "Tunsin huoneessa demonin l{sn{olon" 
>
>   "Pintaan osuva {{ni ja siit{ heijastuva {{ni muodostavat yht{ suuret
>   kulmat pinnan normaalin kanssa"

Jos minusta tuntuu riitt{v{n varmasti ett{ a+b=b+a tai ett{ kuolen
joskus, uskon sen vaikken kykenisik{{n todistamaan sit{. N{in tekev{t
my|s kaikki muut.

>   >  Ihmisen ei-kielellinen p{{ttely jota voisi kutsua vaikkapa
>   >  taidoksi tai intuitioksi perustuu nimenomaan sille milt{
>   >  _tuntuu_, ja yleens{ se on hyvin tehokasta.
>
>   Intuitio ei ole ainakaan tieteenfilofisessa mieless{ tietoa (hyvin
>   perustel- tu tosi uskomus). Mielest{ni jo t{m{n vuoksi intuitio ja
>   tieto tulee voida erottaa toisistaan.

Kuitenkin ihmisten harrastaessa jotain alaa yh{ suurempi osa
toimintakyvyst{ muuttuu ajan mittaan intuitioksi (vastakohtana
tiedostetuille s{{nn|ille). T{m{ sinun pit{isi tiet{{ alan
harrastajana.  Ehk{ puhumme kahdesta eri asiasta. Ehk{ tarkoitan
informaatiota ja puhun tiedosta?

V[itt{isin etteiv{t ihmiset usein tied{ sellaisia asioita joita he
luulevat tiet{v{ns{. He komputoivat vastauksen ei-kielellist{ tietoa
apuna k{ytt{en ja muotoilevat tuloksen kielelliseksi. T{ss{ mieless{
"hyvin perusteltu tosi uskomus" syntyy vasta silloin kun kysyt{{n.
Tuleeko tietoa t{llaisessa tapauksessa lis{{?

Jos esim. shakinpelaajalta kysyt{{n "voiko t{ss{ tilanteessa
voittaa?", h{n saattaa sanoa nopeasti "ei". Perusteita kysytt{ess{
aikaa voi menn{ paljon kauemmin. Jos perusteet l|ytyv{t, on syntynyt
hyvin perusteltu tosi uskomus.

>   >  My|s tavalliset tunteet (pelko, rakkaus jne.) ovat hyvin tarpeellisia.
>
>   Niin ovat, mutta mink{ puolesta se argumentoi? 

Niit{ k{ytet{{n ongelmanratkaisuun. Ja jos osaamme tehd{ edes likimain
oikeita p{{t|ksi{ asian A perusteella, v{itt{isin ett{ A on
informaatiota.

>   >> Pit{isi muistaa, ett{ esimerkiksi tiede nojaa filoso-
>   >> fiaan: Se ei tule toimeen ilman tietoa koskevia ennakko-oletuksia,
>   >> jotka ovat luonteeltaan filosofisia. 
>
>     > Kuinkahan paljon nuo oletukset on keksitty vasta sen j{lkeen kun
>     > tiedett{ on alettu tehd{. Newton muotoili lakinsa kauan ennenkuin Kuhn
>     > keksi ajatuksen paradigmamurroksista.
>
>   Huh!? Platon, Aristoteles..

Siis paradigmanmurroksia on ollut tieteess{ ennenkuin filosofit
keksiv{t kyseisen k{sitteen. Eik| t{m{ viittaa siihen suuntaan ett{
tiede ei aivan t{ysin ole filosofian pohjalta luotu instituutio, vaan
on kehittynyt jotenkin muuten, johonkin tarpeeseen ehk{, ja noudattaa
lakeja joita emme ole sille antaneet? Osittain tutkimme tiedett{ ihan
niinkuin mit{ muuta tahansa asiaa.

>   Michael

Janne