From: vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
Subject: Re: Ensimm{inen suojeluskunta Tampereelle? (Re: Rintamalinjat)
Date: 1 Oct 92 12:15:22 GMT
	<VVIRRANK.92Sep30162857@plootu.Helsinki.FI> <6821@kielouta.fi>
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Finland
X-Reader: GNUS 3.13

In article <6821@kielouta.fi> csmaso@uta.fi (M.G. Soikkeli) writes:
>...Tampereella suojeluskuntainto on
>jo pelmahtanut esiin. Opiskelijalehdess{mme Aviisissa Opiskelijain

En olisi uskonut kylla Tampereesta...mutta niin se maailma muuttuu.

>reserviupseeripiirin pj Lauri Hietalahti ja TaKoRun pj Tommi Petterson
>kutsuvat opiskelijoita mukaan maanpuolustuskoulutukseen. He polemisoivat
>rauhanliikkeiden olevan reliikkej{ esihistoriallisesta ajattelusta ja
>kehuvat ujostelematta opiskelijoiden panosta Suomi-neidon piipussa.

Rauhanliikkeiden (kuten myos enemmisto (?? aanekkain osa??) pasifisteista)
oma syy on, jos niita pidetaan reliikkeina. 
Ehka pahin haitta niiden toiminnalle on tiedotuksen (tahaton??) ylilyominen
ja usein myos virheellisen tiedon esittaminen. Kuinka kukaan voisi suhtautua
vakavasti tai uskoa porukkaan, jonka puheista noin puolet voidaan valittomasti
osoittaa liioitteluksi/valheiksi. Vaikka toinen puoli olisi ihan kunnon
asiaa, haipyy signaali misinformaation tulvaan.
  Ehka se ei ole niin valtavaa tunteellisesti, jos pysyy kylmalla asialinjalla,
ja tarkistaa faktat, ennenkuin puhaltaa torveen. Tai jos kertoisi vain sen,
mita on tapahtunut tai mita luultavasti tulee tapahtumaan, sen sijaan, etta
lisaisi numeroihin pari kertaluokkaa 'varmuuden vuoksi' ja nappaisi vaihto-
ehdoista kaikkein parhaimman/pahimman. 
  Siis puhun rauhanliikkeista, en itarahoitteisista rauhanliikkeista, joita
viime vuosikymmenina pyori siella sun taalla. Niita en viitsi kommentoida.
  Asialinja ja itsekritiikki voisi kummasti asiantuntemuksen kanssa
parantaa rauhanliikkeiden (ja pasien) imagoa ja vaikutusta.

>... Kaikki kriisit niputetaan samaan rintama-
>linjaan. "Valmiuskurssilla keskityt{{n sotilaallisten ja muiden poikkeus-
>tilanteissa tarvittavien taitojen lis{{miseen". Voiko siistimmin puhua
>sellaisen organisaation toiminnoista, jonka toiminnan tapa on aina 
>viime k{dess{ tappamisen tapaa? 

Tapa toimia suuronnettomuuksissa on tapa tappaa?

>Aviisissa julkaistussa maanpuolustus-
>kutsussa julistetaan, ett{ "mill{{n kurssilla ei k{ytet{ taistelu-
>v{lineit{". Miksi ei? Ainakin Hesarissa n{kem{ss{ni jutussa oli
>etualalla kiv{{riammuntaa harjoittelevia naisia. Tuskin he kriisi-
>ajan mets{stykseen treenasivat. Vai eik| nimenomaan opiskelijoille
>uskalleta antaa aseita - arvaamattoman ajattelevaisia kun ovat.

Ehka kurssejakin on monenlaisia...

>Yll{mainitut herrat lienev{t seuranneet my|s sfnetin keskustelua
>aiheesta, koska he huolellisesti toteavat ett{ t{ll{ kertaa kyseess{
>ei ole suojeluskuntien perustaminen. 

Tuskinpa. Muuten ne kuvauksestasi paatellen olisivat jo kommentoineet tata
keskustelua.
Ja toiseksi, mita pahaa suojeluskuntien perustamisesta olisi? Itse en niiden
perustamista yhtaan paheksuisi (Johtuukohan etelapohjalaisuudesta?), vaan
minusta ne voisivat olla hyva kanavointivaline vapaaehtoiselle maanpuolustus-
tyolle ja kriisikoulutukselle nykyaankin, kuin 10-40-luvuilla.

>Hah. Huomatkaa muuten miten
>n{m{ militarismi-viruksen levitt{j{t korostavat maanpuolustuskurssien
>"vapaaehtoisuutta". Suomessa, kotona jurottajien pyh{ss{ maassa,
>vapaaehtoisuus on moraalisesti jotakuinkin seuraavalla pyhimys-
>asteella enkeleiden alapuolella. Mik{{n "vapaaehtoisesti" tehty
>ei voi olla v{{r{{, koska "vapaaehtoinen" ei pyri omaan etuun. M.o.t.?

Ei. Vapaaehtoinen pyrkii yleensa omaan etuun. Se voi olla ruumiinkunnon
parantamiseen (urheiluseurat), vaikuttamiseen(tm) yhteiskunnassa (politiikka),
psyykkiseen terveydenhoitoon (kulttuuri, yms.), omantunnon rauhoittamiseen
(SPR, kirkollinen tyo, sosiaalityo)(tama ei ole yleinen tai ainoa motiivi
em. toissa, vaan eras vaihtoehto, joten jattakaa fleimailut sikseen), 
oman turvallisuuden parantaminen (maanpuolustustyo), jne.
 
>Kysyn en{{:

Luulenpa, etta kysyt viela monta muutakin asiaa...

>1) miten "vapaaehtoiset maanpuolustuskurssit" muka eroavat suojeluskunnista?

Vastaukset loytyvat mm. Suojeluskuntajarjeston historiasta (en muista 
kirjoittajaa).
Eroja on hyvin runsaasti alkaen Suojeluskuntien itsenaisyydesta armeijaan
nahden, oman omaisuuden hallintaan, jatkuvaan toimintaan (kurssien sijasta),
kulttuuri ja liikunta harrastuksen levittamiseen jne. asti.

Vertaisin sita lahinna jenkkien National Guard-systeemiin, joskin Suomen
versio oli paljon monipuolisempi ja kansanlaheisempi. (Tosin en ole 
ekspertti NG-systeemista.)

>2) ovatko vastaavat reipashenkiset nuorukaiset nostaneet p{{t{{n
>muuallakin suomalaisissa korkeakouluissa?
>3) mit{h{n n{m{ j{rjest|t tykk{isiv{t jos sivari tulisi paikalle
>siviilitarkkailijaksi?

:-) Siita vain!

>Ja otan viel{ kantaa aiempaan jutusteluun militarismi-keskustelun luonteesta:

Voisi sanoa, etta yleisemminkin keskustelun netissa. Ei tama ole militarismi-
pasifismi-keskustelun yksinomaisuutta.

>T{ss{ monotonisten {{nien sekamelskaavassa yhteiskunnassa olen
>aina arvostanut tervett{ skitsoilua, mutta kuullut hyvin harvan
>siihen pystyv{n. Toiseksi: jos puhuisin kahdella {{nell{ kysytt{isiin
>kenen leiriss{ seison. 

Pitaako sinun sitten seisoa jossakin tasmallisessa ryhmassa?

>Kolmanneksi: kun kyse on ilmi|st{, jonka
>toiminta rikkoo kaikessa omia moraalisia arvostuksiani, on per{ti
>kohtuuttoman vaikea mietti{: niin, ehk{ tuossa konekiv{{riss{ olisi
>jotain vieh{tt{v{{kin, seh{n ik{{nkuin puhdistaa planeettaa liiasta
>ja kovasti kuluttavasta biomassasta. Toisaalta skitsoiluahan se on
>sekin, ett{ oma moraali sekoittuu luonnon ensisijaistavasta ekologismista,
>ihmisen ensisijaistavasta humanismista ja ty|l{isen ensisijaistavasta
>(hyv{osaisen) sosialismista. Kenen {{nell{ puhun? En tied{ kuin
>sen mit{ {{ni{ vastaan.

Sehan ihmisten moraalissa yleensa on: Se sekoittuu monesta eri nakokannasta,
ja eri tilanteisiin patee erilaiset moraalisaannot.

Yleensa niita, joilla on vain yksi ja ainoa moraalisaanto, sanotaan 
fanaatikoiksi, ja minusta ne ovat kaikkein vaarallisimpia, koska ne
kieltavat taysin ihmisten ja luonnon erilaisuuden ja monimuotoisuuden.
(Eiko olekin alloa humanistista luritusta piintyneen militaristin 
nappaimistolta.)

>Psykohistoriasta:
>
>Ei se v{ltt{m{tt{ ole subjektiivinen - siksikin, ett{ mentaliteetti-
>ja psykohistoriatutkimusta kannattaa tehd{ p{{asiallisesti sen oman
>tieteens{ alan n{k|kulmasta ja siten kiinnitt{{ n{k|kulma johonkin
>tieto-opilliseen n{kemykseen, ja k{ytt{{ muita tieteit{ vain
>apuna ja pohtia koko ajan miss{ m{{rin niiden n{k|kulma t{sm{{
>omaan alaan. 

Eiko siina pitaisi tehda poikkitieteellista vertailua? Taman ongelma on
se, etta ei tahdo olla ketaan riittavan laaja-alaisen tiedon hallitsijaa,
joka kykenisi tutkimaan yhteikunnan kehitysta esimerkiksi historian, 
politiikan, psykologian ja kansantaloustieteiden nakokulmasta.
Tuossa sinun esittamassasi tavassa on ongelmana se, etta oletetaan 
yksittaiset kytkokset eri tapahtumiin, vaikka todellisuudessa ne ovat
ristissa.


VV
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta