HDTenEightyP/NetNews huggingface dataset:
From: hkostama@hila.hut.fi (Hanna Kostama)
Subject: Re: Kiukkukohtaukset
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: Fri, 18 Dec 1992 14:23:42 GMT


Kiitos!!  ...kaikille, jotka ovat auliisti jakaneet omia kokemuksiaan.
Oli herkkua lukea ilmassa lent{v{st{ violetista Raivo H{r{st{ tai
Venkoilevasta M|lisev{st{ Spagetista...   Niin tuttua...    :-)

* Huoneeseen sulkemisesta: Periaatteessa saattaisi olla hyv{, jos kyse on
kiukuttelusta, jolle on jokin syy, jokin turhanp{iv{inen tahallinen
{nkyr|inti, esim. ruokap|yd{ss{ mesoaminen. 

Meill{ esiintyneiss{ kohtauksissa tilanne on vaan niin silkkaa
Raivoa H{rk{{ alusta asti, ett{ en oikein uskalla edes j{tt{{
poikaa yksin, kun pelk{{n seuraavassa hetkess{ kuulevani s{rkyv{n lasin 
helin{{, kun nelj{nnest{ kerroksesta rynnist{{ alas joko tuli ja
leimaus itse tai joku huonekalu...   :I

Niin ja 'oven sulkeminen' ei kyll{ tehoa sekunttiakaan, vaan 
varansa saa pit{{ kun se jo l{v{ht{{ auki ja violettina huutava
peto palaa n{ytt{m|lle...

* Syliss{ pidosta: soveltuu esim. vieraissa paikoissa, miss{ ei halua
p{{st{{ vapaasti tuhoamaan. Syliterapia kuulostaa kyll{ minustakin
ihan hyv{lt{ - mutta k{yt{nn|ss{ se on tainnut ehk{ jopa v{h{n
pitkitt{{ kohtauksia, kun lapsi on saanut henkisen vastuksen lis{ksi viel{
fyysisestikin kamppailtavan kohteen. Olisi kiva kuulla onko menetelm{ll{
jotain positiivisia pitk{aikaisvaikutuksia?

* Kyll{ maailmaan {{nt{ mahtuu -metodi eli seuraa vierest{ ja antaa
huutaa: Esimerkiksi eilen hoitelin illalla muutaman autolla hoidettavan
asian 100 desibelin taustahuudolla varustettuna. Kyll{ se huuto loppuu
noin 10-15 minuutin kuluessa itsest{{n, mutta itsell{ on
suunnilleen yht{ surkea olo kun katsoo toisen h{t{{ ja itkettyneit{ 
silmi{ j{lkik{teen.

Huudattamista on t{h{n asti harrastettu ehk{ useimmin. Harvoin kuitenkin
ihan 'loppuun asti' v{sytt{m{ll{ vaan niin ett{ kun tahti harvenee
on tarjottu sovintoa ja esitetty esim. jokin valoisa puoli tilanteesta,
tai jokin kiva suunnitelma, mik{ toteutetaan kun ensin on tehty
loppuun se, mit{ oltiin tekem{ss{. 

* Huomion kiinnitt{minen johonkin mielenkiintoiseen: tehosi viel{
puoli vuotta sitten, eli 2-vuotias on viel{ h|yn{ytett{viss{, mutta
nyt hommassa on v{h{n eri intensiteetti. Raivo H{rk{ ei kuule eik{ n{e.

* Ja edelleen: _ennalta ehk{iseminen_ eli asioista aina _etuk{teen_
sopiminen, neuvotteleminen ja suunnitteleminen on t{h{n asti ollut
ainoa 'poppakonsti'. On my|s joptenkin parempi, ett{ lapsi huutaa
jotain tietty{ suunnitelmaa vastaan kuin pettymyst{{n kun asiat
ei menek{{n niinkuin se _luuli_.

No joo t{m{kin on vaan hyvi{ aikomuksia silloin, kun pimahdus
tulee joko ilman syyt{ tai jostain mystisest{ syyst{.

Hanna
From: raivio@niksula.hut.fi (Perttu Raivio)
Newsgroups: sfnet.keskustelu
Subject: Re: Miksi tenttikysymykset ovat englanniksi?
Date: 15 Dec 92 14:48:20
Organization: BREWTeX - Wine, women and song
Distribution: sfnet
	<1992Dec15.100025.12693@cs.joensuu.fi>
Reply-To: teklara@tekla.fi
NNTP-Posting-Host: psykoman.cs.hut.fi
In-reply-to: hvaisane@cs.joensuu.fi's message of Tue, 15 Dec 1992 10:00:25 GMT

In article <1992Dec15.100025.12693@cs.joensuu.fi> hvaisane@cs.joensuu.fi (H. Vaisanen) writes:
>
> Ulkomaiset tutkijat, jotka eiv{t osaa suomea (tai ruotsia) pysyk||t
> poissa Suomesta. En osaa kuvitella, ett{ esim. USAlaiset tai
> ruotsalaiset yliopistot ryhtyisiv{t k{ytt{m{{n suomea suomalaisten
> vierailevien tutkijoiden aseman helpottamiseksi.

	Itse asiassa t{t{ on varsin turha rajoittaa tutkijoihin. Tus-
kin ulkomaisilla tutkijoilla on meille mit{{n annettavaa, mutta yht{ 
haitallista on esimerkiksi ulkomaiset tuotteet, joiden k{ytt|ohjeet 
saattavat olla per{ti vieraskielisi{ tai ainakin maahantuojayrityksen 
toimitusjohtajan ylioppilaspojan huonosti k{{nt{mi{, tai ulkomainen 
raha, jossa saattaa olla ulkolaista teksti{, kuten "20 Dollars" tai 
"Kymme Rubla". Periaatteessahan t{llaisenkin voi ymm{rt{{ v{{rin.

	Onko oikein, ett{ radiosta tulee uutiset latinaksi tai vietna-
miksi? Tai nuo nyt eiv{t haittaa ket{{n, mutta onko oikein, ett{ val-
tion luvan turvin toimiva televisioasema pilaa viattomien suomalaisten
aamun savoa solkkaavalla toimittajalla? Joku raja sent{{n kielivalin-
toihinkin.

> Miksi luentokieli on eri asia?

	Luennoitsijaksi voidaan kutsua ulkomainen asiantuntija. T{m{ 
on helpompi ratkaisu kuin opettaa suomea sujuvasti puhuvalle asiantun-
temus.

> Min{ kyll{ tulkitsen Suomen perustuslakia sill{ tavalla, ett{ se antaa
> viranomaisille oikeuden k{ytt{{ VAIN suomen ja ruotsin kielt{.  Ei
> englantia, ei uruda, ei baskia, ...

	Min{ puolestani tulkitsen sit{ aivan yht{ suurella arvovallal-
la siten, ett{ h{n saa k{ytt{{ virallisten asioiden hoidossa vaikka 
kymri{, kunhan h{n hoitaa asiat _my|s_ suomen ja ruotsin kielell{.

--
 Whale bone fields 'n belts, Whale bone farmhouse
 Cavorts girdled 'n latters uh lite, Cavorts girdled 'n latters uh lite
 Uh dipped amidst, Squirmin' serum 'n semen 'n syrup 'n semen 'n serum
 Stirrupped in syrup, Neon meate dream of a octafish
Newsgroups: sfnet.keskustelu.filosofia
From: hipoyhon@klaava.Helsinki.FI (Harri I Poyhonen)
Subject: Re: Tieteest{...
Organization: University of Helsinki
Distribution: sfnet
Date: Sun, 13 Dec 1992 22:30:10 GMT

In article <MTKEINAN.92Dec13192918@plootu.Helsinki.FI> mtkeinan@cc.helsinki.fi writes:
...
>ajattelet tai havaitset jotain. Mutta minusta a priori "tietosi"
>transsendentaalimin{st{ ei ole tietoa todellisuudesta, koska et voi
>sijoittaa transsendentaalimin{{si sinusta riippumattoman
>ulkomaailman keskelle, etk{ voi perustella tietoasi
>transsendentaalimin{st{ julkisesti. 

	No tietenkin jos m{{rittelet tiedon todellisuudesta noin, niin
silloin esimerkkini j{{ tiedon todellisuudesta ja sen my|t{ tieteen piirin 
ulkopuolelle. M{{ritelm{ on mielest{ni liian tiukka, koska vaikkapa
"Muistan mit{ tein perjantaina Sociksen baarissa." on minulle aivan
yht{ totta todellisuudesta kuin "Edess{ni oleva kahvimuki on musta.".


>Markku

Harri



-- 
*     Harri Poyhonen email: hipoyhon@cc.helsinki.fi or hipoyhon@csc.fi
*     finger: hipoyhon@klaava.helsinki.fi
*     "All cynicism masks a failure to cope." John Fowles

Newsgroups: sfnet.keskustelu.filosofia
From: hipoyhon@klaava.Helsinki.FI (Harri I Poyhonen)
Subject: Re: Tieteest{...
Organization: University of Helsinki
Distribution: sfnet
Date: Sun, 13 Dec 1992 09:43:09 GMT

In article <MTKEINAN.92Dec13020545@plootu.Helsinki.FI> mtkeinan@cc.helsinki.fi writes:
...
>selvitt{mist{. Tieteellinen tapa selvitt{{ asioita perustuu joihinkin
>hyvin vahvoihin taustaoletuksiin - ainakin siihen, ett{ saamme
>todellisuudesta tietoa ainoastaan aistihavaintojen avulla. Mutta jos

Ent{ itsetarkastelu? Sit{ tuskin voi pit{{ aistihavainnointina.
Ja oli Descartesin kuuluisa l{ht|kohta.

Sivuhuomautus: Tietoa todellisuudesta ei k{sitt{{kseni voi olla ilman 
itsetarkastelua, koska juuri se pystyy "pys{ytt{m{{n ajan virran" eli 
ilman itsetarkastelua meill{ ei ole tiedostavaa tajuntaa. 

>
>Markku
>

Harri
-- 
*     Harri Poyhonen email: hipoyhon@cc.helsinki.fi or hipoyhon@csc.fi
*     finger: hipoyhon@klaava.helsinki.fi
*     "All cynicism masks a failure to cope." John Fowles

Newsgroups: sfnet.keskustelu.filosofia
From: mtkeinan@cc.helsinki.fi (Markku T. Keinanen)
Subject: Re: Tieteest{...
Reply-To: mtkeinan@cc.helsinki.fi
Organization: University of Helsinki
Distribution: sfnet
Date: Sun, 13 Dec 1992 00:05:45 GMT

In article <SINKKONE.92Nov19202113@plootu.Helsinki.FI> sinkkone@plootu.Helsinki.FI (Janne Sinkkonen) writes:

 >> s138483@cc.tut.fi (Suomela Tero) writes:

 >>    Voidaan kai puhua n{ill{ n{kymin my|s nimenomaan kulttuureissa
 >>    vallitsevista maailmankuvista. Eli t{ss{ meik{l{isten kulttuurissa
 >>    vallitsevassa maailman- kuvassa tieteellinen tapa tutkia asioita on
 >>    paras, 

   Minusta pelaat k{sitteill{. Jos maailmaa ylip{{ns{ on meid{n
ulkopuolella, "asioiden tutkiminen" on maailman tosiseikkojen
selvitt{mist{. Tieteellinen tapa selvitt{{ asioita perustuu joihinkin
hyvin vahvoihin taustaoletuksiin - ainakin siihen, ett{ saamme
todellisuudesta tietoa ainoastaan aistihavaintojen avulla. Mutta jos
esim. R-L Luukanen pystyisi julkisesti osoittamaan sen, miten
voimme hankkia tietoa ufoista ajatustemme avulla, tieteellinen tapamme
tutkia todellisuutta voisi muuttua hyvin radikaalisti. Siis; miksi
sitoa tiedett{ muuta kuin hyvin perusteltujen ja tosien uskomusten
hankinnaksi. (Vaikka t{m{kin luonnehdinta vaatisi t{sment{mist{.) 
Tottakai se, mit{ tiedonhankinta kulloinkin on, on sidottu jollain
lailla perusteltuihin (ja k{yt{nn|ss{ toimiviin) taustaoletuksiin.
Se kaikki mit{ "tiede" meid{n kulttuurissamme on, ei v{ltt{m{tt{ ole
kovinkaan l{hell{ tiedonhankintaa.

 >>    kuten voisi my|s ajatella, ett{ meid{n kulttuurissamme
 >>    kristinusko on paras uskonto; meid{th{n kasva- tetaan siihen
 >>    sis{{n. Se ik{{n kuin puhuu meid{n kielt{mme.

Kieli puhuu. 
Min{ olen kyll{ toista mielt{. Meid{t kasvatetaan kyll{ kristilliseen
arvomaailmaan ja uskonto legendoineen sy|pyy alitajuntaamme. On
kuitenkin paljon ihmisi{, jotka eiv{t en{{ usko siihen, mit{
kristinuskossa postuloidaan. Heid{n kielens{ ei suosi kristinuskoa,
koska he n{kev{t kielens{ avulla er{iden uskonnon perusk{sitteiden
ristiriitaisuuden t.m.s. N{ille uskontojen v{linen paremmuus on usein
yhdentekev{ asia. 


 > Niin, ei kai ole mitenk{{n etuk{teen selv{{, ett{ maailman
 > hahmottaminen "oikein", tai maailman hahmottamisen erottaminen 
 > jyrk{sti muusta el{misest{, olisi mitenk{{n paras tapa olla.

Ei, jos emme pyri "el{misen" ja meist{ riippumattoman maailman
tiet{misen erottamiseen, voimme tiet{{ el{m{ll{ ja jatkaa el{mist{
samassa ikiaikaisessa mutavelliss{, johon legendamme meit{ neuvovat.
Ero on pidett{v{ jyrkk{n{, jos vain voimme.

Markku

--
Markku T. Kein{nen        ! EARN/CREN(BITNET): MTKEINANEN@FINUH
Korkeavuorenkatu 2a B 28B ! Internet:          MTKEINANEN@cc.helsinki.fi
00140 Helsinki 14         ! DECnet/Funet:      HYLK::MTKEINANEN
Finland                   ! X.25:              0244202012::MTKEINANEN
tel. +358-0-669520        ! UUCP:              mcsun!cc.helsinki.fi!MTKEINANEN
+ X.400: /C=FI/A=FUMAIL/P=INET/O=HELSINKI/OU=CC/S=MTKEINANEN

Newsgroups: sfnet.keskustelu.filosofia
From: mtkeinan@cc.helsinki.fi (Markku T. Keinanen)
Subject: Re: Tieteest{...
Reply-To: mtkeinan@cc.helsinki.fi
Organization: University of Helsinki
	<MTKEINAN.92Dec13020545@plootu.Helsinki.FI>
	<1992Dec13.094309.11663@klaava.Helsinki.FI>
Distribution: sfnet
Date: Sun, 13 Dec 1992 14:25:35 GMT

In article <1992Dec13.094309.11663@klaava.Helsinki.FI> hipoyhon@klaava.Helsinki.FI (Harri I Poyhonen) writes:

 > In article <MTKEINAN.92Dec13020545@plootu.Helsinki.FI> mtkeinan@cc.helsinki.fi writes:
 > ...
 > >selvitt{mist{. Tieteellinen tapa selvitt{{ asioita perustuu joihinkin
 > >hyvin vahvoihin taustaoletuksiin - ainakin siihen, ett{ saamme
 > >todellisuudesta tietoa ainoastaan aistihavaintojen avulla. Mutta jos

 > Ent{ itsetarkastelu? Sit{ tuskin voi pit{{ aistihavainnointina.
 > Ja oli Descartesin kuuluisa l{ht|kohta.

   Descartes kai oletti, ett{ ihmissielu voi saada itsest{{n oikeaa ja
peruuttamattoman varmaa tietoa pelk{ll{ mietiskelyll{. Minusta se on
absurdi ajatus koska:

1. Sielu substanssina ei ole hyvin m{{ritelty. Esim. kipe{ k{teni on
sielullisesti osa minua, koska se tuottaa k{rsimyst{ ja sen
paraneminen on osa kokemusmaailmani muuttumista. Mutta k{sih{n on osa ruumista - onko siis ruumis sielumme?
  Jos perinteisell{ tavalla rajaamme sielumme ajattelevaksi
ytimeksemme, emme ole oikeastaan tehneet viel{ mit{{n: Ajattelu on
ajattelua ja voimme ajatella, ett{ ajattelemme. Mutta ei se kerro
viel{ siit{, mik{ ajattelee. Miksei ruumis voi ajatella? 
   
2. Koska emme voi m{{ritell{ sielua substanssina, pelk{n mietiskelyn avulla
saavutettevalla tiedolla meist{ itsest{mme ei ole mit{{n legitiimi{ kohdetta.

 > Sivuhuomautus: Tietoa todellisuudesta ei k{sitt{{kseni voi olla ilman 
 > itsetarkastelua, koska juuri se pystyy "pys{ytt{m{{n ajan virran" eli 
 > ilman itsetarkastelua meill{ ei ole tiedostavaa tajuntaa. 

  Toi on transsendentaaliargumentti. Siksi kysyn, miksi "ajan
virran pys{htyminen" on tiedostamisen kannalta v{ltt{m{t|nt{. Kyll{h{n
tietomme muodostuu ajallisesti (=jonain tiettyn{ hetken{), vaikka sen 
kohdetta voidaan manipuloida ajanhetkien funktiona.

 > >
 > >Markku
 > >

 > Harri
 > -- 
 > *     Harri Poyhonen email: hipoyhon@cc.helsinki.fi or hipoyhon@csc.fi
 > *     finger: hipoyhon@klaava.helsinki.fi
 > *     "All cynicism masks a failure to cope." John Fowles

Markku
--
Markku T. Kein{nen        ! EARN/CREN(BITNET): MTKEINANEN@FINUH
Korkeavuorenkatu 2a B 28B ! Internet:          MTKEINANEN@cc.helsinki.fi
00140 Helsinki 14         ! DECnet/Funet:      HYLK::MTKEINANEN
Finland                   ! X.25:              0244202012::MTKEINANEN
tel. +358-0-669520        ! UUCP:              mcsun!cc.helsinki.fi!MTKEINANEN
+ X.400: /C=FI/A=FUMAIL/P=INET/O=HELSINKI/OU=CC/S=MTKEINANEN

Newsgroups: sfnet.keskustelu.filosofia
From: lagus@plootu.Helsinki.FI (Krista Lagus)
Subject: Re: Tieteest{...
Organization: University of Helsinki (Finland)
	<MTKEINAN.92Dec13020545@plootu.Helsinki.FI>
Distribution: sfnet
Date: Sun, 13 Dec 1992 00:28:58 GMT

In article <MTKEINAN.92Dec13020545@plootu.Helsinki.FI> mtkeinan@cc.helsinki.fi (Markku T. Keinanen) writes:

      Minusta pelaat k{sitteill{. Jos maailmaa ylip{{ns{ on meid{n
   ulkopuolella, "asioiden tutkiminen" on maailman tosiseikkojen
   selvitt{mist{. Tieteellinen tapa selvitt{{ asioita perustuu joihinkin
   hyvin vahvoihin taustaoletuksiin - ainakin siihen, ett{ saamme
   todellisuudesta tietoa ainoastaan aistihavaintojen avulla. 

Ja sek{{n ei viel{ riit{, vaan oletamme ett{ aistihavaintoja voidaan
my|s tulkita. Itse asiassa, aistimme tulkitsevat havaintoja jo ennen
kuin ehdimme olettaa tai tulkita mit{{n tietoisesti. T{m{ on
v{ist{m{tt{ kaiken tieteenteon pohjalla, meid{n aistiemme rakenne. Jos
hermoverkot osoittautuvat fysiologisesti merkitt{v{ksi
tiedonk{sittelyn malliksi, ja kun asiaan liittyv{ matematiikka
kehittyy riitt{v{sti, meille alkaa varmaan paremmin selvit{, mill{
tavalla aistimme ja hermostomme oikein "v{{rist{v{t tutkimustuloksia".

   Se kaikki mit{ "tiede" meid{n kulttuurissamme on, ei v{ltt{m{tt{ ole
   kovinkaan l{hell{ tiedonhankintaa.

Aivan, kuten "rationaalisuus"kaan ei v{ltt{m{tt{ tarkoita loogisuutta.

Janne Sinkkonen kirjoittaa:
    > Niin, ei kai ole mitenk{{n etuk{teen selv{{, ett{ maailman
    > hahmottaminen "oikein", tai maailman hahmottamisen erottaminen 
    > jyrk{sti muusta el{misest{, olisi mitenk{{n paras tapa olla.

Ja Markku taas:
   Ei, jos emme pyri "el{misen" ja meist{ riippumattoman maailman
   tiet{misen erottamiseen, voimme tiet{{ el{m{ll{ ja jatkaa el{mist{
   samassa ikiaikaisessa mutavelliss{, johon legendamme meit{ neuvovat.
   Ero on pidett{v{ jyrkk{n{, jos vain voimme.

Onko sinusta korkein tavoitteemme siis oikean tiedon saaminen
maailmasta? Tuolla tausta-arvolla ero on tosiaan pidett{v{ jyrkk{n{.
Mutta jos meill{ on jokin muu tavoite, esim. pit{{ ihmissuku hengiss{
mahdollisimman kauan tms, voi olla ett{ erilaiset illuusiot ovat
hyvinkin tarkoituksenmukaisia. Voisi esim. olla, ett{ jossain
pisteess{ maailman k{sitt{mist{ ihminen oman ihmism{isen henkisen
rakenteensa vuoksi masentuu liikaa ja tekee itsemurhan (t{ysin
keksitty esimerkki).

Se mit{ "on syyt{" tehd{ ei ikin{ perustu vain tiedolle ja totuudelle,
vaan my|s arvoille. Ja arvot eiv{t voi perustua vain tiedolle. 

Krista
Newsgroups: sfnet.keskustelu.filosofia
From: f36655e@taltta.hut.fi (Kalle Mikkola)
Subject: Re: Tieteest{...
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: Sat, 19 Dec 1992 23:18:18 GMT

In article <1992Dec13.223010.2604@klaava.Helsinki.FI> hipoyhon@klaava.Helsinki.FI (Harri I Poyhonen) writes:
>"Muistan mit{ tein perjantaina Sociksen baarissa." on minulle aivan
>yht{ totta todellisuudesta kuin "Edess{ni oleva kahvimuki on musta.".

Aistihavainnoista riippumatonta tietoa (Kantin "apriorista" tietoa)
usein pidet{{n "ehdottoman varmana". Siin{kin on vaikea sanoa, miss{
ovat aistimusten rajat, esimerkiksi jos ruumiimme nyt olisi jotakuinkin
sellainen, millaiseksi sen aistimme, t{r{ys p{{h{n voisi hyv{ll{ onnella
muuttaa ajatusratojamme siten, ett{ "muistaisimme" jotakin, jota emme
ole koskaan ajatelleet tai tuntisimme juuri p{{telleemme jotakin, jota
emme ole ensink{{n p{{telleet. 

On siis aivan loogisistakin syist{ (muista puhumattakaan) vaikea sanoa,
mik{ on "varmaa" tietoa.

>
>Harri


Kalle Mikkola Q:"How many Zen masters does it take to change a light bulb?"
358-0-8036053 A4:"None. The Universe spins the bulb and the Zen master
kalle@leka.hut.fi "stays out of the way."
Newsgroups: sfnet.keskustelu.filosofia
From: mtkeinan@cc.helsinki.fi (Markku T. Keinanen)
Subject: Re: Tieteest{...
Reply-To: mtkeinan@cc.helsinki.fi
Organization: University of Helsinki
	<1992Dec13.151624.20175@klaava.Helsinki.FI>
	<MTKEINAN.92Dec13192918@plootu.Helsinki.FI>
	<1992Dec13.223010.2604@klaava.Helsinki.FI>
Distribution: sfnet
Date: Mon, 14 Dec 1992 11:25:31 GMT

In article <1992Dec13.223010.2604@klaava.Helsinki.FI> hipoyhon@klaava.Helsinki.FI (Harri I Poyhonen) writes:

 > In article <MTKEINAN.92Dec13192918@plootu.Helsinki.FI> mtkeinan@cc.helsinki.fi writes:
 > ...
 > >ajattelet tai havaitset jotain. Mutta minusta a priori "tietosi"
 > >transsendentaalimin{st{ ei ole tietoa todellisuudesta, koska et voi
 > >sijoittaa transsendentaalimin{{si sinusta riippumattoman
 > >ulkomaailman keskelle, etk{ voi perustella tietoasi
 > >transsendentaalimin{st{ julkisesti. 

 > 	No tietenkin jos m{{rittelet tiedon todellisuudesta noin, niin
 > silloin esimerkkini j{{ tiedon todellisuudesta ja sen my|t{ tieteen piirin 
 > ulkopuolelle. M{{ritelm{ on mielest{ni liian tiukka, koska vaikkapa
 > "Muistan mit{ tein perjantaina Sociksen baarissa." on minulle aivan
 > yht{ totta todellisuudesta kuin "Edess{ni oleva kahvimuki on musta.".

    Minusta tiedon maaritelmassa "hyvinperusteltu" tarkoittaa sita
etta tieto on julkisesti perusteltavaa. Siksi esim. R-L Luukasen
ufokokemukset eivat ole tietoa todellisuudesta, vaikka olisivatkin
tosia. (Tosin en usko siihen, koska uskon niiden perustuvan
virheellisiin havaintotulkintoihin tai taustaoletuksiin).
    Tarkastellaan sitten esittamiani lauseita:

1. Mina muistan sen, mita tein perjantaina Pam-Pamissa.

2. Edessani oleva nayttopaate on reunoiltaan valkoinen.

   On minusta selvaa, etta lausetta 2 voidaan perustella julkisesti.
Samoin lausetta 1 - voin varmistaa muistitietoani kysymalla
tekemisiani filosofituttaviltani, joiden kanssa olin juopottelemassa. 
Nainhan voi joskus todella ollakin. Siis seka lauseita 1 ja 2 voidaan
perustella julkisesti. Nain ne ovat myos tietoa.
   Ongelmallista ei ole myoskaan se, minka vain mina tiedan, jos voin
perustella sita muille. Mutta minusta en voi sanoa, etta
tiedan etta p, jos en voi julkisesti perustella p:n totuutta. Tasta
huolimatta p voi olla tosi. Yhta totta kuin jokin tietokin.

 > >Markku

 > Harri

Markku


--
Markku T. Kein{nen           mtkeinan@cc.helsinki.fi  
Korkeavuorenkatu 2a B 28B    tel. +358-0-669520        
00140 Helsinki 14, Finland                           





Newsgroups: sfnet.keskustelu.filosofia
From: mtkeinan@cc.helsinki.fi (Markku T. Keinanen)
Subject: a priori tiedosta (oli: Re: Tieteest{...)
Reply-To: mtkeinan@cc.helsinki.fi
Organization: University of Helsinki
	<MTKEINAN.92Dec13192918@plootu.Helsinki.FI>
	<1992Dec13.223010.2604@klaava.Helsinki.FI>
	<1992Dec19.231818.5976@nntp.hut.fi>
Distribution: sfnet
Date: Sun, 20 Dec 1992 11:33:12 GMT

In article <1992Dec19.231818.5976@nntp.hut.fi> f36655e@taltta.hut.fi (Kalle Mikkola) writes:

 > In article <1992Dec13.223010.2604@klaava.Helsinki.FI> hipoyhon@klaava.Helsinki.FI (Harri I Poyhonen) writes:
 > >"Muistan mit{ tein perjantaina Sociksen baarissa." on minulle aivan
 > >yht{ totta todellisuudesta kuin "Edess{ni oleva kahvimuki on musta.".

 > Aistihavainnoista riippumatonta tietoa (Kantin "apriorista" tietoa)
 > usein pidet{{n "ehdottoman varmana". Siin{kin on vaikea sanoa, miss{
 > ovat aistimusten rajat, esimerkiksi jos ruumiimme nyt olisi jotakuinkin
 > sellainen, millaiseksi sen aistimme, t{r{ys p{{h{n voisi hyv{ll{ onnella
 > muuttaa ajatusratojamme siten, ett{ "muistaisimme" jotakin, jota emme
 > ole koskaan ajatelleet tai tuntisimme juuri p{{telleemme jotakin, jota
 > emme ole ensink{{n p{{telleet. 

    Kant tosiaan antaa "Puhtaan j{rjen kritiikiss{" ymm{rt{{, ett{ a
priori tieto on ehdottoman varmaa (esim. B 63). Ei ole ihme, ett{ t{m{ k{sitys
on tarttunut my|hemp{{nkin filosofiaan. 
    Yleens{ v{itett{ klassisessa mieless{ a priorisen (=kaikesta
aistikokemuksesta riippumattoman) tiedon olemassaolosta tuetaan
argumentoimalla, ett{ kyseist{ tietoa ei voida hankkia a
posteriori - eli aistikokemuksen avulla. Esimerkiksi Kantilla aika ja
avaruus ovat kaikkien aistihavaintojen v{ltt{m{tt|mi{ ehtoja, joita
ei en{{ voida tuntea aistihavaintojen itsens{ avulla. Koko ajatus ajan
ja avaruuden a posteriorisuudesta olisi absurdi, koska mik{{n
aistihavainto ei ole Kantin mukaan mahdollinen muuta kuin ajassa ja 
avaruudessa.
   Edell{ mainitulla tavalla olemassaolevaksi todistettu a priori tieto ei
voi muuttua a posteriori tiedoksi, vaikka aistikokemuksen rajat kuinka
muuttuisivat.  

 > On siis aivan loogisistakin syist{ (muista puhumattakaan) vaikea sanoa,
 > mik{ on "varmaa" tietoa.

    Varmasti on. Mutta en ole varma, tarvitseeko ehdottoman varmuuden
vaatimusta liitt{{ edes a prioriseen tietoon. Minusta se ei ole v{ltt{m{t|nt{.

 > >
 > >Harri


 > Kalle Mikkola Q:"How many Zen masters does it take to change a light bulb?"
 > 358-0-8036053 A4:"None. The Universe spins the bulb and the Zen master
 > kalle@leka.hut.fi "stays out of the way."

Markku
--
Markku T. Kein{nen           mtkeinan@cc.helsinki.fi  
Korkeavuorenkatu 2a B 28B    tel. +358-0-669520        
00140 Helsinki 14, Finland                           





Newsgroups: sfnet.keskustelu
From: jkorpela@snakemail.hut.fi (Jukka Korpela)
Subject: Re: Miksi tenttikysymykset ovat englanniksi?
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: 15 Dec 92 07:33:26 GMT

In article <1992Dec14.073609.16367@cs.joensuu.fi> hvaisane@cs.joensuu.fi (H. Vaisanen) writes:

   Osaako kukaan arvata, mist{ voisi johtua se, ett{ er{{ll{
   Joensuun yliopiston luennoitsijalla on tapana tehd{ osa
   tenttikysymyksist{ englannin kielell{?

Kysymyst{ on ehditty jo fleimata, ja on v{itetty ettei se kiinnosta
Verkkoa. Minua se sattuu kiinnostamaan, sek{ periaatteellisista
ett{ k{yt{nn|llisist{ syist{.

Meill{ TKK:ssa on aika usein laitettu koneiden systeemiviestit
englanniksi - sen j{lkeen kun joukko vierailevia tutkijoita yms.
kertoi, etteiv{t he ymm{rr{ suomenkielisi{. Todettiin helpommaksi
kirjoittaa viestit englanniksi kuin selitell{ suomenkielisten
sis{lt|{ englanniksi usealle k{ytt{j{lle erikseen. Yll{tyimme,
kun jotkut k{ytt{j{t {rsyyntyiv{t. Nykyisin yritet{{n kirjoittaa
sek{ suomeksi ett{ englanniksi. K{yt{nn|ss{ minua kiinnostaa,
miten suuri ongelma suomenkielisille olisi se, ett{ osa tiedosta
olisi vain englanniksi. Manuaalien yms. suhteenhan sellainen
tilanne vallitsee joka tapauksessa. Mutta ehk{ olemme liiaksi
luulleet, ett{ ATK-asioissa kaikki osaavat englantia - vaikka
tied{mmekin, ett{ merkitt{v{ osa k{ytt{jien ongelmista ratkeaa,
kun heille suomennetaan englanninkielinen virheilmoitus.

Periaatteellisesti taas on huomattava, ett{ tasavallan viralliset
kielet ovat suomi ja ruotsi, paitsi Ahvenanmaan maakunnassa,
joka on yksikielinen. Hallitusmuodon mukaan Suomen kansalaisella
on oikeus viranomaisen edess{ k{ytt{{ suomea tai ruotsia.
T{h{n sis{ltyy ainakin talonpoikaisj{rjen mukaan oikeus saada
viranomaisen esitt{m{t kysymykset suomeksi tai ruotsiksi.
L{hinn{ s{{d|s liittynee hallintoviranomaisiin, mutta tiet{{kseni
yliopistotkin valtion laitoksina ovat juridisesti "viranomaisia".
(Luentokieli on eri asia, ja siit{ on omat s{{d|ksens{.)

Toisin sanoen olen sit{ mielt{, ett{ Suomen kansalaisella on
oikeus saada tenttikysymykset valintansa mukaan suomen tai ruotsin
kielell{. T{m{ ei tietenk{{n est{ antamasta kysymyksi{ _lis{ksi_
esim. englannin, urdun tai baskin kielell{.

Yucca
Newsgroups: sfnet.keskustelu.ey,sfnet.keskustelu.talous