From: ahahma@polaris.utu.fi (Arno Hahma)
Subject: Re: Sis{ballistiikkaa, oli Re: Mustaa ruutia
Organization: University of Turku
Distribution: sfnet
Date: Fri, 16 Oct 92 14:04:48 GMT

In article <1992Oct16.085759.13397@nntp.hut.fi>
mjalava@lk-hp-20.hut.fi (Mika Matti Jalava) writes:

>Voiko todella niin harva seos kuin mit{ piippuun levinnyt ruuti on,
>yll{pit{{ shokkiaaltoa? Meinaan ett{ kai varsinaisillakin
>r{j{hdysaineilla on jokin minimitiheys, jonka ne vaativat toimiakseen
>kunnolla. 

Kyll{ voi, kun tila on tarpeeksi suljettu ja sit{h{n piippu kyll{ on.
Lis{ksi piippu on t{ynn{ kuumaa kaasua kovassa paineessa, mik{ auttaa
detonaation syntymist{. Edelleen, my|s kaasuseos on reaktiivista, ts.
voi yll{pit{{/sy|tt{{ lis{enegiaa detonaatioon, sill{ ruuti palaa
vy|hykkeitt{in.  Ruutihiukkasten kehitt{m{ kaasu ei pala v{litt|m{sti
loppuun ruudin pinnalla.

R{j{hdysaineilla detonaatiolla on periaatteessa minimitiheys, jos aine
on vapaassa tilassa. Ts. jos r{j{hdysaineen huokosissa olevan
t{yteaineen (esim. ilmaa) kuumentaminen vie enemm{n energiaa kuin on
k{ytett{viss{ shokkiaallon yll{pit{miseen, detonaatio sammuu.

Jos r{j{hdysaine on jossain suljetussa tilassa, kuten putkessa,
energiaa ei kulukaan kaasujen laajenemisty|h|n ja energiaa riitt{{
paljon enemm{n shokin yll{pit{miseen. Esimerkkin{ t{st{ on vaikkapa
Nonel-johto, jossa ohuen muoviletkun sis{pinnalle on saostettu
eritt{in ohut kerros r{j{hdysainetta (jotain 10 mg/metri letkua).
Siit{ huolimatta detonaatio etenee oikein vilkkaasti putkessa.
Lataustiheys lienee jotain 0,01 g/ccm tai alle.

>voisiko tiukkaan pakatulla normaaliruudilla ja r{j{ytysnallilla saada
>aikaan "r{j{hdysainevaikutuksen"? Eli ett{ ruuti ei varsinaisesti
>palaisi vaan tapahtuisi detonaatio shokkiaallon vaikutuksesta.

Kyll{ voi, mutta riippuu vahvasti ruudista. K{siaseruudit ovat kyll{
melkoisen herkki{ detonaatiolle, erityisesti nopeat ruudit (pistooli-
ja haulikkoruudit), joissa nopeus on saavutettu tekem{ll{ ruuti
huokoiseksi tai k{ytt{m{ll{ paljon nitroglyserolia. 

Matalan tiheyden ansiosta detonaatio voi edet{ helpommin kuin
ei-huokoisessa ruudissa.  Detonaatiossa tiheydell{ on jokin
optimialue, joka on v{hemm{n kuin aineen maksimitiheys. Tiheyden
kasvattaminen tekee detonaation vaikeammaksi, jopa est{{ sen.
Nitroglyserolipitoisuus puolestaan korreloi oikein hyvin
detonaatioherkkyyden kanssa...

Yksi ruutien vaarallisuusluokitukseen kuuluva koe on nalliherkkyyskoe,
jossa ruuti yritet{{n r{j{ytt{{ no. 8 s{hk|nallilla. Em. herk{t ruudit
syttyv{t j{rjest{{n, kiv{{riruudeilla niin ei v{ltt{m{tt{ k{y.

Toinen shokkiherkkyytt{ mittaava koe on nk. gap-testi, jossa ruuti
pakataan n. 50 * 150 milliseen ter{sputkeen. P{{lle asennetaan 110
gramman tetryylipanos ja alle 10 millin ter{slevy. Tetryylin ja ruudin
v{liin pistet{{n akryylilevyj{, joilla detonaatiota vaimennetaan.
Minimi akryylikerroksen paksuus, jolla ruuti viel{ detonoi (vesi menee
l{pi alla olevasta todistelevyst{ kokeen j{lkeen) kuvaa
shokkiherkkyytt{. Arvot voidaan laskea my|s kilobaareiksi.

Pistooliruudeille gap-testi antaa 7..8 cm. Tetryylin (herkk{n{ pidetty
r{j{hdysaine) arvo on n. 6 cm ja TNT:n n. 3 cm.  Kiv{{riruutien
gap-arvot ovat yleens{ 4..6 cm.

>	Mika

ArNO
    2

Newsgroups: sfnet.harrastus.aseet