HDTenEightyP/NetNews huggingface dataset:
From: jokiniem@cs.Helsinki.FI (Jari Jokiniemi)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Presidentti, Jeesus ja Brysseli Re: Korhonen, Vayrynen ja Ilaskivi
Date: 21 Jan 1993 08:40:30 +0200
Organization: University of Helsinki, Department of Computer Science
Distribution: sfnet
NNTP-Posting-Host: hydra.helsinki.fi

In article <VISTI.93Jan20165627@laphroaig.cs.hut.fi> visti@cs.hut.fi (Hannu Visti) writes:
>	Ylikansallisessa p{{t|ksenteossa minua vieh{tt{{ lis{ksi sen ep{-
>demokraattisuus. Asioista p{{tt{vien tahojen ei jatkuvasti tarvitse miellytt{{
>vaalikarjaa ja lyk{t{ ik{vien asioiden p{{tt{mist{ suosion menett{misen 
>pelossa. 

Hmm, t{m{ lienee ikuisuuskysymys - onko t{rke{mp{{ tuottaa hyvi{
p{{t|ksi{ vai kansaa miellytt{vi{ p{{t|ksi{. Demokratian idea on,
ett{ kansaa miellytt{vien p{{t|sten tekeminen on t{rke{mp{{. Min{
olen demokratian kannalla. Lis{{n kuitenkin tarkennuksen: kansaa koskevia
p{{t|ksi{ pit{{ ylip{{ns{ tehd{ vain silloin, kun se on ehdottoman
v{ltt{m{t|nt{. Toisin sanoen valtakoneisto pit{{ rakentaa niin, ett{
kukin kansalainen p{{tt{{ mahdollisimman pitk{lle itse omista
asioistaan.

Enemmist|p{{t|ksiss{ nimitt{in on t{ss{kin kokouksessa ties kuinka
monesti esitetyt sorron vaarat. (Kaksi sutta ja yksi lammas -esimerkki on
oikein hyv{ vertauskuva.) Aivan vastaavan sorron, jota niin kovin
helposti esiintyy diktatuureissa. Sorretun kannalta kuitenkin on t{ysin 
yhdentekev{{, onko sortajana suuri enemmist| vai pieni v{hemmist|.
Lienee selv{{, ett{ ainakaan muutama yksil| ei saa p{{st{ sortamaan
kokonaista kansaa.

Minusta demokraattisen p{{t|ksentekomenetelm{n t{rkein anti onkin, ett{ 
v{hemmist|{ estet{{n sortamasta valtaenemmist|{. T{m{ on vasta toinen 
puoli asiasta. Jollain menetelm{ll{ pit{{ taata my|s, ettei enemmist| 
p{{se sortamaan v{hemmist|{. Ja t{h{n asiaan pit{{ kiinnitt{{ erityist{
huomiota jo valtaj{rjestelm{n rakenteissa, sill{ valtakoneiston
luonteeseen kuuluu aivan tavanomaisena osana, ett{ vallassa olija haluaa
lis{{ valtaansa.
-- 
Jari Jokiniemi /            / Technical Research Centre of Finland:
              /  OH2MPO    /    jjo@tik.vtt.fi                 +358 0 456 6009
DO IT NOW!   /  OH3BU     /   University of Helsinki: 
            /  HSC 1182  /      jokiniem@cs.Helsinki.FI jokiniemi@finuha.BITNET
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: sedergre@valt.Helsinki.FI (JARI SEDERGREN (COMM))
Subject: Re: Talvi- ja jatkosodasta
Organization: University of Helsinki, Faculty of Social Sciences
Distribution: sfnet
Date: Mon, 25 Jan 1993 07:35:18 GMT

In article <1993Jan24.191528.18696@jyu.fi> jej@jyu.fi (Jukka E Jarvinen) writes:

>t35126s@kaira.hut.fi (Matti Mikael Mika [nk|) writes:

>>My|nn{n politiikan olleen monilta osiltaan menestyksek{st{, mutta poliit-
>>tisen johtomme tuona aikana suhtautuneen n|yristellen it{iseen naapuriimme.
>>Enemm{n kuin mit{ reaalipoliittiset tekij{t olisivat vaatineet.
>>Vai miksi Suomi kielt{ytyi lopulta ottamasta vastaan USAn tarjoamaa j{l-
>>leenrakennusapua (Marshall-apu), suhtautui Unkarin, Teskkoslovakian ja
>>Afganistanin tapahtumiin niinkuin teki? Ja niin edelleen.

>Kuoropoika [nk| tuntee sodan j{lkeist{ historiaa heikosti. USAn 
>tarjotessa Marshall-apua vuonna 1947 Suomen valtiollinen asema oli 
>ep{vakaa: maassa oli edelleen valvontakomissio ja rauhansopimusta 
>ei ollut ratifioitu. Lis{ksi Marshall-hanke oli suurvaltojen vakavan 
>erimielisyyden aihe. Avun vastaanottaminen olisi ollut itsemurha.
>--
>Jukka J{rvinen, jeje@jyu.fi

T{m{n lis{ksi voimme pohtia miten k{vi Ruotsille. Ruotsi otti Marshall-apua:
ison lastin omenoita jota he eiv{t mill{{n olisi halunneet ottaa, omenat kun 
eiv{t olleet kummoisessa kunnossa. Suomalaisten p{{ongelma oli p{{st{ kan-
sainv{lisille lainamarkkinoille, p{{omista kun maassa oli pula. Kenraali
Marshallin alunperin Aasiaan tarjottavaksi suunniteltu apu ei kovin paljon 
Euroopan talouksille merkinnyt: Saksan l{ntisen miehitysalueen tukeminen oli
USA:lle muutenkin poliittisesti t{rke{{. J{rvisen argumenttia vastaan puhuu 
oikestaan vain se, ett{ on Suomi pahemmistakin tilanteista selvinnyt kuin 
Marshall-avun ottaminen, oikein voisi olla sanoa, ett{ Paasikiven mielest{ 
Marshall-avun ottaminen siin{ poliittisessa tilanteessa olisi ollut 
vaarallista: p{iv{kirjoistahan voi lukea t{st{kin sis{isest{ henkisest{ 
kamppailusta, periaatteessahan mik{ tahansa tuki olisi Paasikivelle l{nnest{ 
kelvannut, niill{ rahoillahan ei ole porvarillisen ajattelun kannalta mit{{n 
leimamerkki{.


Jari Sedergren
HY/Viestinn{n laitos
From: mir@clinet.fi (Sami Laukkanen)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Kansanvalta virkavallaksi Re: Korhonen, Vayrynen ja Ilaskivi
Date: 27 Jan 1993 00:44:09 +0200
Organization: Clinet, Espoo, Finland.
Distribution: sfnet
NNTP-Posting-Host: clinet.fi

mir@clinet.fi (Sami Laukkanen) writes:


Min{ kirjoitin:
>Jos oikein muistan, niin Suomessa ei ole j{rjestetty kuin yksi
>valtakunnallinen (mik{k|h{n on oikea termi) kansan{{nestys.
>Eli kansan{{nestys kieltolain kumoamisesta.

 Otan senverran takaisin, ett{ huomasin vasta nyt ettet
 puhunut "valtakunnallisista" kansan{{nestyksist{.
-- 
                                                    Sami Laukkanen
                                                    mir@clinet.fi
From: visti@cs.hut.fi (Hannu Visti)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Puolueuskottomuus Re: Kansanvalta virkavallaksi Re: Korhonen, Vayrynen ja Ilaskivi
Date: 24 Jan 1993 21:03:33 GMT
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
	<1993Jan24.161736.18634@polaris.utu.fi>
NNTP-Posting-Host: laphroaig.cs.hut.fi
In-reply-to: Olli-Jukka Paloneva's message of Sun, 24 Jan 93 16:17:36 GMT

In article <1993Jan24.161736.18634@polaris.utu.fi> Olli-Jukka Paloneva <opaloneva@abo.fi> writes:

 * el{v{n el{m{n ulkopuolelle asettuminen. Onko j{rkev{{ demokratiaa se, ett{
 * yritet{{n kertoa puolueelle yht{ ja toista, vai onko liikkuva

	Eik| puolueelle nimenomaan kerrota yht{ ja toista j{tt{m{ll{ {{nest{-
m{tt{ huonosti toiminutta puoluetta?

 * {{nest{minen eri
 * huu haiden per{ss{ sit{ oikeaa demokratiaa? Liikkuvat {{nest{j{t

	Mik{ on huuhaata? Kaikki se politikointi tai sentapainen, jota
harrastavat muut kuin kolme suurinta puoluetta?

/hv
From: korkiako@cs.Helsinki.FI (Jorma Korkiakoski)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Kansanvalta virkavallaksi Re: Korhonen, Vayrynen ja Ilaskivi
Date: 26 Jan 1993 14:02:07 +0200
Organization: University of Helsinki, Department of Computer Science
Distribution: sfnet
NNTP-Posting-Host: hydra.helsinki.fi

In <1993Jan25.231449.8465@jyu.fi> vmho@jyu.fi (Veli-Matti Hokkanen) writes:

>In article <VISTI.93Jan24172102@laphroaig.cs.hut.fi> visti@cs.hut.fi (Hannu Visti) writes:
>> * suuruudessa kelpaa perustelemaan sit{, ett{ kansalaiset eiv{t voisi osal-
>> * listua yhteiskunnalliseen p{{t|ksentekoon. Ajatus on yht{ typer{ kuin
>>
>>	Esimerkiksi vaadittaessa velkaelvytyst{ on tieto velan m{{r{st{ sangen
>>oleellinen, samaten puhuttaessa nykyisen sosiaaliturvan s{ilytt{misest{
>>velkarahoin.

>  Ei ole kovin oleellista tiet{{, onko valtion ulkomaanvelka 3 000 mk 
>vai 40 000 mk kansalaista kohti. Oleellista on, ett{ molemmat summat ovat 
>viel{ siedett{v{n pieni{.

	5 000 000 * 40 000 = 200 000 000 000 = 200 Mrd markkaa = 40%
	BKT:sta. Siedett{v{n pieni?
	
-- 
	
	Jorma O. Korkiakoski	   	korkiako@cs.helsinki.fi
			This could be a signature.
Newsgroups: lut.tiedote,lut.yhteiskunta,sfnet.keskustelu.politiikka,sfnet.keskustelu.yhteiskunta
From: kotimaki@lut.fi (Kimmo Kotim{ki)
Subject: Ilmoittaudu Kokoomuksen presidenttiehdokas esivaaliin!
Date: Mon, 25 Jan 1993 23:06:56 GMT
Distribution: sfnet
Disclaimer: Kotim{ki Data on kanssani samaa mielt{.
Organization: Lappeenranta University of Technology, Finland

Kokoomuksen ja j{senj{rjest|jen j{senten lis{ksi kaikilla 15 vuotta
t{ytt{neill{ kansalaisilla on mahdollisuus {{nest{{ esivaalissa.

Ilmoittautumisaika loppuu 15.  helmikuuta. Ilmoittautuessa annetaan
nimi, osoite ja sosiaaliturvatunnus, joka kysyt{{n tuloksen
oikeellisuuden takaamiseksi. 

Ilmoittautumistapoja on kaksi:

1. Henkil| maksaa 40 mk Kokoomuksen tilille PSP 89034 ja t{ytt{{
tiedonanto-osaan nimen, osoitteen ja sosiaaliturvatunnuksensa.
Palvelumaksulla katetaan posti- ja painokulut sek{ vaalien
oikeellisuuden valinta.

2. Kansalainen soittaa numeroon 9700-8393, jossa nauhoite kysyy em.
tiedot. Palvelumaksu n{kyy t{ll|in puhelinlaskussa. 

--
% & % Kilpailua TV-mainontaan - Kolmoskanavan myynti MTV:lle peruttava! % & %

Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski)
Subject: Re: Reaalipolitiikan oppitunti #2
Organization: University of Helsinki, Finland
	<1993Jan21.070807.21306@nntp.hut.fi> <1993Jan21.224355.8503@jyu.fi>
X-Reader: GNUS 3.13
Distribution: sfnet
Date: Fri, 22 Jan 1993 09:20:55 GMT

In article <1993Jan21.224355.8503@jyu.fi> vmho@jyu.fi (Veli-Matti Hokkanen) writes:
>>Itse asiassa hyvin pitkalle. Detaljit olivat erilaiset, keinot hyvin pitkalle
>>samat, samoin tavoitteet; tosin Neuvostoliitto pyrki maailmanvallankumouk-
>>seen ja sen jalkeen maailmanvaltaan; tsaarin Venajalle riitti pelkka suurvallan
>>asema. Realiteetit olivat edelleenkin samat, ja imperialismi on hirvittavan
>
>  Jos ulkopolitiikka ei ole t{ysin samaa, sit{ ovat m{{r{nneet ideologiset
>seikat, ei pelk{st{{n valistusupseerimme yleisp{tev{ksi luulottelema oppi.
>Valistusupseerimme kumosi j{lleen oppinsa.

Ja kansainvalinen tilanne oli sama 1914 ja 1945? Riippumatta siita, mika
Venajan/NLn hallitusmuoto olisi ollut 45, olisi se haastanut USAn 
globaalisti, pelkastaan omien resurssien suuruudella ja Lansi-Euroopan
maiden heikkenemisella. Suurvallan intressit ovat aina hyvin laajalla
alueella, ja supervallan aina globaaliset.

> Itse asiassa ideologiset, poliittiset ja moraaliset seikat vaikuttavat
>oleellisesti valtioiden k{ytt{ytymiseen: mik{{n reaalipoliittinen
>automaatti ei m{{r{{ esimerkiksi Ven{j{{ tai Yhdysvaltoja imperialis-
>tisiksi: molempien valtakuntien ulkopolitiikassa on ollut pitki{ 
>sis{{np{in suuntautumisen jaksoja.

Sotien valisena aikana USAn ulkopolitiikka oli hyvin aktiivista Etela-
ja Keski-Amerikassa. Vai tarkoititko jotain muuta aikaa?

Yleensa silloin, kun suurvalta romahtaa sisaisesti, sen selviytymisen 
kannalta sisaisen tilanteen stabiloiminen menee ylitse ulkopolitiikan
(Taysin Macchiavellistinen asia). Siksi Venaja vetaytyi 1917 ja NL 1989.

VV
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: visti@cs.hut.fi (Hannu Visti)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Kunnallisvaalit hallitusvaalit? Re: Korhonen, Vayrynen ja
     Ilaskivi
Date: 25 Jan 1993 18:11:06 GMT
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
	<VISTI.93Jan24225816@laphroaig.cs.hut.fi>
	<1993Jan25.131250.5351@polaris.utu.fi>
NNTP-Posting-Host: cardhu.cs.hut.fi
In-reply-to: Olli-Jukka Paloneva's message of Mon, 25 Jan 93 13:12:50 GMT

In article <1993Jan25.131250.5351@polaris.utu.fi> Olli-Jukka Paloneva <opaloneva@abo.fi> writes:

 * h{m{rt{-
 * nyt {{nest{jien k{sityksi{ siit{, mik{ on valtio, l{{ni ja kunta.

	Onko sitten parempi, ett{ poliitikot keskittyv{t koko ajan vaalikarjan
miellytt{miseen. Vaalikarja pysyy kyll{ tyytyv{isen{, kunhan sille syydet{{n
rahaa ja luvataan olla kirist{m{tt{ verotusta. 

	T{t{ voidaan osaltaan kiitt{{ Suomen nykyisest{ tilanteesta. [{nten
kalastelu on ollut ensisijainen tarkoitus, ei maan asioiden hoitaminen
j{rkev{sti. 

 * alusvuodesta tulisi viel{ hullumpi populismin n{ytt{m| kuin nyt. Siin{
 * menisi-

	Sen sijaan vaalin j{lkeiset nelj{ vuotta voisivat olla hyvinkin
rauhallisia ja niiden aikana olisi mahdollisuus tehd{ ik{vi{ p{{t|ksi{,
jotka kuitenkin on joskus teht{v{.

/hv
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski)
Subject: Re: Reaalipolitiikan oppitunti #2
Organization: University of Helsinki, Finland
	<VVIRRANK.93Jan22112055@klaava.Helsinki.FI>
	<1993Jan23.183414.28746@jyu.fi>
X-Reader: GNUS 3.13
Distribution: sfnet
Date: Mon, 25 Jan 1993 09:23:34 GMT

In article <1993Jan23.183414.28746@jyu.fi> vmho@jyu.fi (Veli-Matti Hokkanen) writes:
>In article <VVIRRANK.93Jan22112055@klaava.Helsinki.FI> vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski) writes:
>>Ja kansainvalinen tilanne oli sama 1914 ja 1945? Riippumatta siita, mika
>>Venajan/NLn hallitusmuoto olisi ollut 45, olisi se haastanut USAn 
>>globaalisti, pelkastaan omien resurssien suuruudella ja Lansi-Euroopan
>>maiden heikkenemisella. Suurvallan intressit ovat aina hyvin laajalla
>>alueella, ja supervallan aina globaaliset.
>>
>>Yleensa silloin, kun suurvalta romahtaa sisaisesti, sen selviytymisen 
>>kannalta sisaisen tilanteen stabiloiminen menee ylitse ulkopolitiikan
>>(Taysin Macchiavellistinen asia). Siksi Venaja vetaytyi 1917 ja NL 1989.
>>
>
>  T{m{n j{rkeilyn mukaan Neuvostoliiton olisi pit{nyt 1945 k{{nty{
>sis{{np{in: Saksan kukistaminen my|t{sotijoineen oli raunioittanut
>maan, kymmeni{ miljoonia kansalaisia oli menehtynyt, maassa n{htiin 
>n{lk{{...
>  No, "reaalipolitiikka" onkin ep{tiedett{, jolla voi j{lkik{teen
>selitt{{ kaiken.

Yhteista on nimenomaan nalanhata ja vuosia kestanyt sota, mutta...

1917: Venaja havinnyt sodan, maa taynna erilaisia aseellisia painostusryhmia,
      Keskusvallan ote hyvin heikko.

1945: Venaja/NL voittanut sodan, sodan aikana eliminoitu viimeisetkin
      piilovastaanpanijat, Stalinin ja puolueen ote vahva koko maassa.
      Lisaksi kansa oli saatu yhtenaiseksi hallituksen ja sen politiikan
      taakse, kiitos SS:n.*)

Ilmeisesti tilanne on sama.

*) Ilmeisesti suurin yksittainen tekija, joka vaikutti sodan lopputulokseen,
  oli SS-joukkojen suhtautuminen siviileihin. JOS Wehrmachtin olisi annettu
  hoitaa vallattujen alueiden hallinto, ja SS-joukot olisi pidetty jossain
  Norjan tuntureilla tai Libyan aavikoilla, ei olisi syntynyt sita mieli-
  valtaista rasistista ja hyvin vakivaltaista hallintoa, joka kaansi alunperin
  myotamielisen siviilivaeston kannan Saksaa vastaan ja synnytti partisaani-
  toiminnan.

VV
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: s39270u@kaira.hut.fi (Veli-Sami)
Subject: Re: PAKKORUOTSI POIS JA PIAN!
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: Fri, 22 Jan 1993 11:23:12 GMT

>>	Viel{kin on osoittamatta, ett{ ruotsi on t{ysin hy|dyt|n kieli
>>suomalaisille. Mielest{ni t{m{n yritt{minen on turhaa, eik{ turhuuden
>>osoittaminen ole mill{{n lailla relevanttia pakkoruotsi- argumentoin-
>>nissa. Kannattaisi keskitty{ siihen, ett{ kaikkien ei suinkaan tarvitse
>>osata ruotsia ja olisi hyv{, jos ne, jotka haluaisivat keskitty{ muihin
>>kieliin tai vaikkapa luonnontieteisiin voisivat valita haluamansa ai-
>>neet ilman ruotsinopiskelun aiheuttamaa rasitetta.

ruotsi ei varmaankaan ole t{ysin hy|dyt|n kieli, mutta on monia kieli{,
jotka ovat huomattavasti hy|dyllisempi{ ja tarpeellisempia kuin ruotsi.
Englannilla ja saksalla p{rj{{ varmasti paljon paremmin maailmalla kuin
ruotsilla. Mik{ helvetin idea on yleens{kin tuossa vitun ruotsinkielen
tuputtamisessa? Sit{ tuntuu tulevan nyky{{n telkustakin p{ivitt{in. Eik|
ruotsia puhuville muka riit{ niitten oma TV4, jonka takia mekin maksamme
suurempaa lupamaksua. Eiv{tk| Suomessa asuvat ruotsalaiset ymm{rr{ suomea,
kun niille pit{{ olla omat TV-ohjelmat? Ja miksi 95:n prosentin enemmist|n
pit{{ mukautua 5:n prosentin v{hemmist|n tarpeisiin. Mitenk|h{n asia mah-
taa olla naapurissamme. Annetaanko siell{kin 5:n prosentin v{hemmist|ille
samat edut kuin meill{. Ja mit{ j{rke{ on pit{{ sit{ pakollisena koulussa.
Ne, jotka sit{ haluavat lukea, lukevat sit{ varmasti ilman pakkoakin ja
ne, jotka sit{ eiv{t halua lukea, tuskin tulevat sit{ suuresti k{ytt{m{{n
tai tarvitsemaan. Min{ en ainakaan henkil|kohtaisesti usko valmistuttuani
osaavani saati k{ytt{v{ni moista mongerrusta. Pakkoruotsin viem{n ajan
k{ytt{isin mielell{ni jonkin muun kielen opiskeluun.
Pakkoruotsia on perusteltu pohjoismaisella yhteisty|ll{. Eik|s tuota
yhteisty|t{ voida hoitaa esim. englannin kielell{? Vai eiv{tk| ruotsa-
laiset osaa muuta kuin rakasta ruotsiaan.
Mik{ on muuten idea tuossa sekasotkussa, jossa on puolet ruotsia ja puolet
suomea? Sit{ saa kuulla t{{ll{ koulullakin ihan riitt{miin.

Harmi ett{ aika loppui kesken... olisi ollut enemm{nkin sanottavaa...



  
###########################################################################
#     Veli - Sami      ##  Maailmassa on niin paljon kauniita naisia...   #
# s39270u@kaira.hut.fi ##  ...mutta niin valitettavan v{h{n aikaa.  :-(   #
###########################################################################
From: visti@cs.hut.fi (Hannu Visti)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Tuomariko paattaa kansan luottamuksesta? Re: Juhantalo&Paavola -
     EI POLIITTISTA OIKEUDENKAYNTIA!
Date: 25 Jan 1993 18:35:19 GMT
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
	<VISTI.93Jan24230332@laphroaig.cs.hut.fi>
	<RAIVIO.93Jan25091803@batman.hut.FI>
	<1993Jan25.141316.14038@polaris.utu.fi>
NNTP-Posting-Host: cardhu.cs.hut.fi
In-reply-to: Olli-Jukka Paloneva's message of Mon, 25 Jan 93 14:13:16 GMT

In article <1993Jan25.141316.14038@polaris.utu.fi> Olli-Jukka Paloneva <opaloneva@abo.fi> writes:

 * Halpa ruokakori on propagandaa, sill{ sen saavuttamiseksi pit{{ tuottaa
 * 100 000 ty|t|nt{ lis{{, joilla ei sitten olekaan varaa ostaa sit{ halpaa
 * ruokakoria, koska sek{ sosialidemokraattinen virkavasemmisto ett{ kokoo-

	No, lopuilla kuitenkin olisi. En sitten tied{ miten k{visi, jos
100000 ty|tt|m{n tekemisell{ saataisiin elintarvikkeiden hintoja pudotettua
radikaalisti. Mihin ihmiset k{ytt{isiv{t sen rahan, mik{ ennen on mennyt
ruokaan? Mik{ olisi t{m{n ty|llist{v{ vaikutus? Onko halvempaa maksaa
ty|tt|myyskorvaukset 100000 ihmiselle kuin el{tt{{ n{m{ ihmiset ruuan
korkeilla hinnoilla?

/hv


Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: vmho@jyu.fi (Veli-Matti Hokkanen)
Subject: Re: Kansanvalta virkavallaksi Re: Korhonen, Vayrynen ja Ilaskivi
Organization: University of Jyvaskyla, Finland
Distribution: sfnet
Date: Sun, 24 Jan 1993 11:10:40 GMT

In article <SCOFIELD.93Jan24025633@lusmu.cs.hut.fi> scofield@cs.hut.fi (Harri "scofield" Hursti) writes:

>>  Ei kuoropoika Vistille kansan ja demokratian halveksemisessaan
>>ole tullut mieleen, ett{ kansa pystyy k{ytt{m{{n j{rkev{sti poliittista
>>valtaansa, ett{ se on siihen pitk{{n pystynyt?

>Suomessa rivikansalaisen tiedon maara yhteiskunnallisista asioista on aivan
>riittamaton minkaanlaiseen paatoksentekoon. Hyvin kuvaavaa oli Gallupin te-
>kema haastattelututkimus, jossa kansalaiset laitettiin veikkaakaan, paljonko
>Suomella on valtionvelkaa per henkilo : arvioiden keskiarvo oli alle 3000 mk!!

  N{ih{n se kuoropojan j{rki taas laukkaa: kertaluokan virhe valtionvelan
suuruudessa kelpaa perustelemaan sit{, ett{ kansalaiset eiv{t voisi osal-
listua yhteiskunnalliseen p{{t|ksentekoon. Ajatus on yht{ typer{ kuin
vaatimus, ett{ kunnan lautakunnat pit{isi sulkea sellaisilta kuntalaisilta,
jotka eiv{t pysty matematiikan testi{ l{p{isem{{n. Kuoropoika Hursti
varmaankin antaisi kunnallisten lautakuntien teht{v{t virkamiehille
luottamusmiesten sijasta. Huolimatta siit{, ett{ luottamusmiehet
tekev{t tunnollisesti hyv{{ ty|t{ ja parempia ratkaisuja, erityisesti
kuntalaisten mielest{, kuin nuoret muualta tulleet ja pian muualle
menev{t virkamiehet.
  
>Tiedon tason nakee esimerkiksi kansanaanestysten kohdalla. Luonteenomaistahan
>naille suomessa pidetyille "suuntaa-antaville" kansanaanestyksille on ollut
>armoton propagandasota hetkea ennen aanestysta. Varsinaisesti tietoa kansalle
>ei jaettu ennen eika jalkeen aanestyksen ja suurin osa aanestajista ei ollut
>todellisuudessa lainkaan perilla, mista oli oikeastaan kyse.

  Kuoropoika Hurstin tiedot Suomen historiasta ovat kuvitteelliset.
Suomessa on pidetty vain yksi kansan{{nestys, joka sekin oli vain neuvoa 
antava. T{t{ vuoden 1931 kansan{{nestyst{ kieltolaista edelsi perusteellinen 
julkinen keskustelu runsain moraalisin argumentein. Kansa k{vi uurnille 
kyvykk{{n{ p{{tt{m{{n asiasta, jonka ratkaisemiseen tarvittiin nimenomaan 
arvoja tiedon lis{ksi.



Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: c34657b@saha.hut.fi (Tuomas Viljanen)
Subject: Re: Talvi- ja jatkosodasta
Organization: The Nibelungenlied Incorporated
Distribution: sfnet
Date: Mon, 25 Jan 1993 15:15:42 GMT

In article <1993Jan21.011523.20955@jyu.fi> jej@jyu.fi (Jukka E Jarvinen) 

Toverimme Jarvinen antaa demonstraation siita, kuinka kommunistinen
propaganda niellaan pureksimatta:

>Herra [nk| on tyystin unohtanut yya-sopimukseen perustuneen menestyksekk{{n
>Suomen ulkopolitiikan. Koko aikana 1948-1981 Suomi ei n|yristellyt
>mit{{n ulkovaltaa.

Siina meni syotti,

> Nyky{{n asianlaita on toisin: itsen{isyys luovutetaan
>ilmaiseksi Brysseliin maanpetturipresidenttimme toimesta.

siina koukku,

> Toista oli Kekkosen aikaan: Neuvostoliittoa ei n|yristelty

nyt oli vuorossa lyijypaino

> vaan harjoitettiin tasavertaisia suhteita. 

ja nyt nielaistiin koho,

>Yst{v{llismieliset suhteet suurenmoiseen
>it{iseen naapuriimme toivat runsasta hyvinvointia koko kansalle.   

ja tuossa meni kaupan paalle viela pari metria siimakin !

>					"Moraalia ei voi sy|d{"
>						Tuomas Viljanen

Jarvinen hyva, jos kerran olet eri mielta kanssani, viitisitko todistaa tuon
lausumani, jota niin auliisti lainaat, vaaraksi ?



--++ Tuomas Viljanen                     ++ For a battle like Crecy, you do ++
  ++ Lahderanta 20 A 19                  ++ not need a military genius like ++
  ++ SF-02720 Espoo FINLAND              ++ Edward III. All you need is an  ++
  ++ 358-0-592175 or c34657b@saha.hut.fi ++ idiot like Duke of Alencon.     ++
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: jkorpela@snakemail.hut.fi (Jukka Korpela)
Subject: Re: PAKKORUOTSI POIS 2
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
	<RAIVIO.93Jan20092238@batgirl.hut.FI>
Distribution: sfnet
Date: 25 Jan 93 13:43:41 GMT

In article <RAIVIO.93Jan20092238@batgirl.hut.FI> raivio@niksula.hut.fi (Perttu Raivio) writes:

	   Edelleenkin ihmettelen sit{, miksi suomenruotsalaiset ylip{{-
   t{{n kannattavat koko kansan kattavaa ruotsin opiskelupakkoa.

Et ole ainoa.

Mieleeni on tullut, ett{ asiaan ehk{ vaikuttaa huoli ruotsinopettajien
ty|llisyydest{. Mutta kaipa useimmat heist{ osaavat opettaa muitakin
kieli{, ja tokkopa kielenopiskelun kokonaism{{r{ on pienenem{ss{.

Toinen mahdollinen inhorealistinen selitys on se, ett{ kun suomenruotsalaisten
on joka tapauksessa opiskeltava suomea p{rj{t{kseen Suomessa - riippumatta
siit{ mitk{ kielet ovat keillekin pakollisia koulussa - niin "tasapuolisuuden"
vuoksi hikoilkoot sitten {idinkielelt{{n suomalaiset ruotsin kanssa.

Yucca