From: haraldt@ifi.uio.no (Harald Thingelstad)
Subject: Re: By og land - mann mot mann.
Organization: Dept. of Informatics, University of Oslo, Norway
Date: Fri, 2 Oct 1992 15:29:42 GMT
Originator: haraldt@kolsaas.ifi.uio.no


I artikkel <1992Sep30.182530.22006@ifi.uio.no> skriver alex@ifi.uio.no 
(Celso Alexander Mezzetti):

> Det burde vel v{re un|dvendig } sette byen(e) og distriktene opp mot hverandre.
> Jeg tror vi trenger begge deler i et land som Norge.

Helt enig. Men det krever edruskap fra BEGGE sider. (Det hender faktisk jeg 
blir litt provosert n}r jeg leser s}nt fjatt som jeg svarte p} i forrige 
brevet.)



> De problemene som gjerne taes opp i EF debatten er jo eksisterende
> problemer - ikke problemer som vil oppst}. For hva som skjer om Norge
> blir med i EF vet jo ingen sikkert.

Men ikke desto mindre:
Det er framtiden som teller. N}tiden er, som fortiden, bare egnet til } l{re 
av.



> Hvis det var slik at man fikk en dags l|nn for et dags arbeid, ville nok
> mange sulte i hjel :-) B}de i byene og i landet ellers.

Det er oljen du sikter til?
F|rst:
Norges oljeressurser vil ikke br}tt ta slutt. De vil sakte men sikkert bli 
utkonkurrert ettersom de mest l|nnsomme kildene t|mmes. Av andre lands olje, 
hvor man har ventet med } ta noe ut til prisene stiger, og av andre 
energikilder. Denne prosessen vil bli ytterligere forsinket av at man med 
tiden vil finne nye og billigere m}ter } utnytte de vanskelig tilgjengelige 
kildene i Nordsj|en p}.
Og s}:
Det er sagt at Norge vil f} store problemer med } omstille seg etter at 
oljekildene tar slutt. Jeg er uenig. Ikke det at vi ikke f}r problemer, men 
jeg ser ingen grunn til } svartmale det s} til de grader som det er blitt 
gjort i enkelte milj|er. Til forskjell fra U-landene har vi nemlig et av 
verdens absolutt h|yeste utdanningsniv}. Mennesker med h|y utdannelse er 
plassert i jobber som man andre steder ikke ville n|le med } ansette en uten 
s} mye kunnskap. Vi har store ressurser } ta av som i dag er d}rlig utnyttet. 
Hvorfor? Min teori er ren og skj{r latskap. S} lenge man har det s}pass godt 
som man har i dag, gidder en ikke gj|re noe s{rlig for at det skal bli bedre. 
Pluss at |konomyrkene ikke er s{rlig popul{re. (Hvorfor? Jeg leste for litt 
siden en artikkel i \konomisk Rapport hvor en anbefalte bedrifter } sl} seg 
selv konkurs, fordi en ville kvitte seg med negativ total balanse og dermed 
stilte med konkurransefortrinn. Bankene var visstnok ofte velvillige, fordi 
de hadde f|rsterett p} verdiene. Nordmenn derimot, er faktisk stort sett 
usedvanlig {rlige.) 
N}r oljeinntektene tar slutt s}pass sakte som beskrevet ovenfor vil, 
parallelt med en senkning i levestandarden, disse ressursene bidra til } 
skape nye bedrifter, andre ben } st} p} og en reduksjon av krisetilstandene. 
Kort sagt: Vi vil klare oss, reduksjon i levestandarden er slett ikke av 
veien hvis en tenker litt p} balansen mellom U-land og I-land. Arbeidl|shet er 
vel egentlig f|rst og fremst et sp|rsm}l om justeringer, fordi det ikke p} 
noen som helst m}te er gitt hvor mye en skal arbeide med hva. Teknologisk 
utvikling og materiell verdiskapning har v{rt i vinden det siste hundre}ret. 
Dessverre kan dette ikke forklares som noe mer enn en ide eller en religion i 
dagens vestlige samfunn. Denne religionen inneholder, som alle religioner, en 
del av sannheten men bare en del. (Tilbake til saken.) Vi arbeider s} } si 
alltid, selv n}r vi sover. Men hva vi DEFINERER som arbeide, begrenser seg til 
hva vi tvinger oss selv til } arbeide med. Hva er det vi ofrer for } overleve, 
og hva er det som gj|r at vi trenger } overleve s} til de grader? Vel. Nok om 
det. Jeg tror jeg i forbifarten kom til } nevne litt av hva jeg mente om 
arbeidsl|shet. Visst trenger vi verdiskapning og utvikling, men hvor mye og 
hvor fort? Hvis en lot v{re } dytte p} og dytte p} og heller lot samfunnet 
justere seg selv, tror jeg en hadde kommet langt. Det gjelder b}de st|rre 
frihet til } velge sin egen arbeidstid (selvf|lgelig med l|nn justert 
deretter (problemet blir jegets vilje til bare } arbeide for seg selv.
F|r som n}.) og mindre hysteriske krav til det } overleve. 
Dette har jo faktisk ikke s} rent lite med EF } gj|re heller.

Til den som har kommet med kommentarer om sl|sing av penger vil jeg ogs} nevne:
Ja, i den grad dette er g}tt til luksuspregede og unyttige varer og tjenester.
Men jeg vil ogs} sp|rre HVORFOR bl.a. utdanningsniv}et i Norge er s} h|yt som 
det er. Det er faktisk NAIVT } regne sl|sing og ikke-sl|sing bare i kroner og 
|re.


> Alle kan ta det helt med ro n}r det gjelder alkohol og tobakk ...

Det kommer an p} hva du mener er god alkoholpolitikk.
De vinproduserende landene i EF har lenge kommet med temmelig krasse utfall 
mot norsk alkoholpolitikk. At vinmonopol i EF etterhvert vil bli stemplet som 
konkurransevridende (og dermed ulovlige), m} nok regnes som temmelig sikkert.
En m} ikke glemme at EF g}r stadig mer over fra prinsippet med vetorett til 
flertallsbeslutninger.

Tobakkspolitikken f}r vi nok beholde (mer eller mindre). F} eller ingen av 
EF-landene produserer tobakk. Sv{rt mange EF-land tusler n} etter, enkelte har 
kommet ganske langt. 

Narkotikapolitikken er et annet kapittel.
EFs planer peker klart og tydelig mot at grensekontrollen mellom EF-lande
ne skal fjernes. Dette skal kompenseres med sterkere kontroll ved EFs yt
re grenser og tettere samarbeid mellom de enkelte lands politi. Dessverre m} 
en ogs} regne med at:
- Ingen kjede er sterkere enn dens svakeste ledd. Lange kjeder... (regn selv).
- Et stort marked vil gi rom for store smuglerlaster og ressurssterke 
organisasjoner. 
Den som er i tvil, burde ta en liten titt p} USA. N}r det gjelder u
tgangspunktet, har det sv{rt mange likheter med det EF planlegger. N}r det 
gjelder resultatet:
En m} v{re blind hvis en ikke ser at USA sliter med store narkotikaproblemer. 
Etter mye innsats og arbeid ser det ut som politiet er i ferd med } gi 
mafiaen n}dest|tet. Konkurrerende forbryterorganisasjoner vokser fram og 
overtar markedene. Alt er som f|r igjen, hvis ikke verre, fordi politiet n} 
har et langt mer "variert" og innfl|kt problem } hanskes med. Hurra!
Jeg er redd man m} ha en grensekontroll av god, gammel sovjetisk standard 
dersom en skal holde smuglingen nede i et s} stort og fristende marked. 
(Selv Sovjetunionen hadde en del narkotikaproblemer. Russland (m.m.) i dag 
tror jeg ikke er vits i } nevne.) 
Billig blir det hvertfall ikke.



>Jeg tror ikke distriktene f}r det noe v{rre hvis Norge blir medlem av EF.

Jordbruket? Jo absolutt.
Den norske st|tten til landbruket kan lett betraktes som konkurransevridende.
B}de Norge som helhet og distriktene i Norge er klart for rike til } kunne 
rettferdiggj|re st|tte ut i fra EFs st}sted. "G}rdsferie" og annen turis
me vil kunne ta av noe av st|tet, men neppe nok til } kunne hindre utarming av 
distriktene. Dette vil igjen virke negativt fordi, som f|r nevnt, for sm} 
steder d}rlig trekker til seg nok fagkompetanse til } kunne skape nye 
bedrifter og verdiskapning i distriktene. Man beh|ver langt fra bo i noen by 
for } kunne skape noe vettugt, men avstanden mellom folk b|r heller ikke bli 
for stor.



> Tanken bak EF er at landene i Europa skal samarbeide.  Det er ikke at
> EF skal komme } rydde opp i distriktspolitikken v}r eller andre
> problemer som vi har i Norge - bare fordi vi ikke klarer det selv ??

Nei, EFs organer ser ikke engang s{rlig mye p} hva slike indre problem
er betyr. Sjansen for at man bestemmer et eller annet sabla uheldig for en 
eller annen bortgjemt part blir desto st|rre.
Alt henger sammen. Alle samfunnets st|rre og mindre detaljer henger sammen. 
Man kan derfor derfor ikke bestemme de store linjer uten } f} avgj|rende 
innvirkning p} detaljene. Hva er det s} man gj|r i EF?



> Som vanlig har ingen av sidene i EF debatten rett - bare ...
> 
> alex.

Dessverre. Alt det vi sier, tenker og skriver er bare vanvittige forenklinger 
av en sannhet ingen av oss har den mildeste mulighet til } forst} noe som 
helst av. Men det var kanskje det du ville si?











Det er umoralsk } tro noe mer enn det vi uten videre kan godta som forenlig 
med v}r }ndelige og etiske natur.

Newman: Eighteen Propositions of Liberalism (1828)





Kanskje blir ogs} jeg et viljel|st avtrykk av tiden -
den s}kalte gyldne tid, det hender nok f|r eller siden -
f}r meg et hjerte av stein, et ansikt som intet kan r|re,
bedrar og bedras og d|r. Hvem vet? Vi er aske og st|v.

Tennyson: Maud (1855)





Vi ser hvor det har brakt oss, dette kravet om fullkommenhet n}r det gjelder 
en side av v}r natur og ikke alle de andre. Vi hart valgt } rette all v}r 
oppmerksomhet mot de moralske egenskaper, lydigheten og handlekraften, og } 
gj|re den moralske bevissthet til den altoverskyggende, mens vi overlater til 
en annen tid og en annen verden } s|rge for at vi blir fullkomne p} alle 
punkter og utvikler v}r menneskelighet til et harmonisk hele.

Matthew Arnold: Culture and Anarchy (1869)





Plikten krever at du gj|r 
det man venter av deg, sir!
F|lg du tr|stig de vedtatte normene,
selv om du savner mening bak formene.
Plikten krever at du kveler 
selve sjelen i din sjel
All din higen, all din s|ken
m} du prompte sl} i hjel.
Plikten er den feiges knefall
for en dum, tyrannisk skjebne...

A.H. Clough: Duty (1841)





Hvem er det som har bastet deg og bundet deg til de grader
at du ikke engang kan fly?

Mari Boine (Fritt etter hukommelsen.)





Jeg tror at mennesket kan n} 
et stadig h|yere niv},
at hvert av v}re gamle jeg
blir trappetrinn p} sjelens veg.

Tennyson: In Memoriam (1850)



Alt unntatt den nest siste er klippet fra John Fowles Den franske
l|ytnants kvinne, en bok langt bedre enn b}de tittelen og omtalen ga meg 
inntrykk av.

Harald Thingelstad

Newsgroups: no.ef