From: VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT)
Subject: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin?
Organization: University of Jyvaskyla
Distribution: sfnet
Date: Mon, 5 Oct 1992 19:49:54 GMT
X-News-Reader: VMS NEWS 1.20

In <pelle.718035032@vipunen.hut.fi> pelle@lesti.hut.fi writes:

> In <1992Oct1.132941.14537@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:

>>  Yksityiset oppikoulut saivat avustusta yhteiskunnalta 1970-luvulla.
>>Vapaaoppilaspaikkojakin oli. Lukukausimaksu oli silti oleellinen rahasumma,
>>lis{ksi ruokailu oli maksullinen, kirjat oli hankittava itse, samoin
>>koulumatkat oli maksettava itse. Kiistaton tosiasia on, ett{ monessa perheess{

>vastannet nyt yst{v{llisesti kysymykseen: paljonko maksoi? mit{
>maksoi vapaaoppilaan lukukausimaksu ja ruokailu? 
>peruskoulu saa tukea yhteiskunnalta.
>mit{ tulee koulukirjoihin, niit{ sai ostaa k{ytettyn{, nyky{{nh{n 
>kaikki saavat neitseellisen kappaleen veronmaksajan piikkiin.
>tasa-arvoisempaa varmasti, mutta my|s paljon {lytt|m{mp{{.
>polille my|s ilmaiset kirjat, kyll{ veronmaksajalla on varaa.
>kertonet lis{{ t{st{ koulumatkajutusta, kuskataanko pygmit
>nyky{{n taksilla kouluun vai mist{ on kyse?

  1970-luvun alussa lukukausimaksu oli muistaakseni 250-300 mk, mik{ vuoden 1989
rahassa elinkustannusindeksin mukaan on 1250-1500 mk. Ruokailun hintoja en
muista, koska tyydyin ev{isiin (voileip{{ maidon kera). Koulumatka oli 8
kilometri{, sulan tien aikana ajoin sen polkupy|r{ll{, muulloin linja-autolla.
Matkat oli maksettava itse. 
 

>>  Yksi tapaus 1970-luvun alusta on valaiseva. Lahjakas tytt|nen, joka viihtyi

>s|p|, jopa hellytt{v{ tarina poistettu. kaunis yleistys: yksi tapaus
>70-luvun alusta. moniko mahtoi siin{ sivussa selvit{ sujuvasti koulusta?

  Moni, ja moni ei selviytynyt koulusta saati kouluun.

>>  Kun jotkut kuvittelevat, ett{ oppikoulun tekeminen maksuttomaksi tai
>>lukukausimaksultaan pieneksi tasaisi taloudellisesta ep{tasavertaisuudesta
>>johtuvat koulutuserot ja j{ljelle j{{v{t erot johtuisivat ihmisten vapaista
>>valinnoista, he yksinkertaistavat liikaa sosiaalisen aseman "periytymisen
>>mekanismeja". Esimerkin tytt|sen olisi pit{nyt olla eritt{in tarmokas ja

>jos n{m{ sosiaalisen periytymisen mekanismit h{iritsev{t, mikset k{y
>kiinni niihin? penskat vaan hautomoon, miss{ poimittaisiin eri
>alojen lahjakkuudet erikoiskoulutukseen. jo kehumassani ddr:ss{
>t{t{ toteutettiin ainakin urheilussa menestyksell{. mihin asti pit{isi
>olla valtuuksia perheensis{isiin asioihin puuttumisessa?
>mill{ perusteella t{m{n neidin olisi pit{nyt jatkaa, jos ruuti
>oli m{rk{{? mit{ iloa on lahjakkuudesta, jos sit{ ei k{yt{?
                                                      
  Otetaan konkreettiseksi esimerkiksi yksi Suomen etninen v{hemmist|,
mustalaiset. He kelpaavat my|s olellisilta osin edustamaan monia
valkolaisia, jotka syrj{ytyv{t tai syrj{ytet{{n yhteiskunnassamme ja
koulutusj{rjestelm{ss{mme. Her{{ ep{ilys, ett{ herra Pelkonen uskoo, ett{
mustalaislapset ovat heikkolahjaisempia kuin valkolaislapset, kun n{m{ eiv{t
koulussa ole p{rj{nneet. Ett{ herra Pelkosen mielest{ mustalaislasten "ruuti on
m{rk{{" eik{ heid{t syrj{{n sys{{v{ss{ j{rjestelm{ss{ ei ole mit{{n
korjattavaa. Olisihan mustalaisylioppilas pyh{inh{v{istys! 
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka