From: VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT)
Subject: Re: Kuolemantuomiosta
Organization: University of Jyvaskyla
Distribution: sfnet
Date: Wed, 18 Nov 1992 20:16:18 GMT
X-News-Reader: VMS NEWS 1.20

  Herra Jokiniemi kirjoittaa:

>N{keek| herra Hokkanen, ett{ my|s uhri on ihminen. Sen j{lkeen kun sek{
>rikollinen ett{ uhri havaitaan ihmisiksi, joudutaankin pikku hiljaa
>oleellisen kysymyksen {{relle - kumpi ihminen on t{rke{mpi, kun heid{n
>intresseiss{{n on havaittavissa ristiriitoja.

  Uhrin legitiimi intressi ei ole rikollisen surmaaminen vaan 
selviytyminen tilanteesta.

>Sivumennen sanoen, jos poliisi ei saa miss{{n olosuhteissa ampua, niin
>mill{h{n keinolla poliisi kykenee tekem{{n yht{{n mit{{n sellaiselle
>rikolliselle, jolla ei ole turhia estoja v{kivallan k{yt|n suhteen?
>Minulle ainakin on turha sy|tt{{ h|p|puheita psykologeista ja
>kasvatusalan asiantuntijoista, joiden ymm{rt{v{isell{ huolenpidolla
>v{kivaltaiseksi *ryhtynyt* rikollinen taatusti pys{ytet{{n. Kenties
>pys{ytet{{n joskus, vaan ei l{hesk{{n aina.

  Poliisin aseen- ja voimatoimien k{yt|lle tarvitaan huomattavasti
nykyist{ tiukemmat rajat. Se ei silti tarkoita, etteik| poliisi saisi
tietylla tavoin tietyiss{ tilanteissa asetta k{ytt{{. 
  Tavanomainen aseenk{ytt|tilanne on takaa-ajon yhteydess{: liikenne-
valvonnan yhteydess{ poliisi antaa pys{htymismerkin l{hestyv{n auton
kuljettajalle. Auto lis{{ nopeuttaan ja ajaa ohi. Poliisimies huomaa
autossa olevan etupenkill{ kaksi miest{, tuntomerkkej{ h{n ei saa 
havaittua, rekisterinumeron kyll{. Poliisipartio (kaksi miest{) l{htee 
sireeni soiden auton per{{n. Tilanne jatkuu siten, ett{ molemmat autot 
kiit{v{t puoltatoista sataa per{kk{in, toinen poliiseista radioitse 
ilmoittaa tapahtuneesta keskukseen ja saa tiedon, ett{ pakeneva auto
on varastettu edellisen{ p{iv{n{. Mit{{n tietoa pakenijoista ei ole:
saattavat olla vain ensikertalaisia autovarkaita tai sitten pakenevia
ja aseistautuneita murhista tuomittuja vankikarkureita. Poliisin
vaihtoehdot ovat:  1. Autosta matkustajineen otetaan valokuvia 
(niist{ on vain v{h{n apua my|hemm{ss{ tunnistamisessa) ja sen 
annetaan menn{. T{ll|in vaarallinen tilanne laukeaa, mutta rikolliset 
p{{sev{t karkuun. 2. Takaa-ajoa jatketaan et{{lt{, keskus saa tiedon, 
miss{ menn{{n ja yritt{{ j{rjest{{ tiesulkuja piikkimatoin. T{ll|in, 
jos kalustoa ei ole tarpeeksi, tilanne jatkuu pitk{{n ja monet 
sivulliset osallisten lis{ksi joutuvat vaaraan. 3. Poliisi pyrkii 
l{hemm{ksi ja yritt{{ ampumalla renkaaseen pys{ytt{{ auton, t{ll|in 
todenn{k|isyys surmata tai halvaannuttaa pakenijat on suuri. Toisaalta, 
jos pakenijat ovat aseistautuneita, poliisit joutuvat vaaraan tulla 
ammutuksi.  
  Tilanteessa on kesken{{n ristiriitaisia tavoitteita: pakenijat 
on pid{tett{v{ ja KENENK[[N (poliisien, pakenijoiden ja sivullisten)  
henke{ ja terveytt{ ei saa vaarantaa. N{iden kohtuullinen ja moraali-
sesti oikea yhteensovittaminen on vaikea teht{v{ eik{ sit{ Suomen
poliisi ole viel{ ratkaissut. Yhdysvaltojen ammutaan ensin tutkitaan
sitten -menettely on toki barbaarisuudessaan toista luokkaa kuin
t{k{l{inen k{yt{nt|, joka sekin kiinnitt{{ huomiota liian v{h{n 
paikalla olevien hengen ja terveyden turvamiseen.

  Ratkaisu l|ytyisi tekniikasta, mutta yhteiskunnalla ei ole varaa 
varustaa poliisia kuin James Bondia: autoksi saa riitt{{ Saab 900 
panssaroituna luodinkest{v{ksi korkeintaan suoraan edest{ tulevilta 
luodeilta ja varustettuna radio-puhelimella, aseistukseksi pistoolit 
ja haulikko... Pakenijoiden renkaaseen ammuskelu voitaisiin tosin 
helposti korvata haulikolla ammuttavilla kaasu- tai maalipanoksilla
(hitaasti lent{v{ kaasuampulli, joka pys{htyy takaikkunaan ja 
tyhjent{{ sis{lt|ns{ auton sis{{n; hitaasti lent{v{ maalipanos 
ammutaan auton yli sen eteen, jossa se r{j{ht{{ tuhrien tuulilasin
ja merkiten auton my|hemp{{ j{ljityst{ varten).