From: c34657b@saha.hut.fi (Tuomas Viljanen)
Subject: Re: Mustalaiset.
Organization: The Nibelungenlied Incorporated
Distribution: sfnet
Date: Tue, 13 Oct 1992 00:41:31 GMT

In article <1992Oct12.114347.688@cs.hut.fi> f33012l@puukko.hut.fi (Janne Kivel{) writes:
>c34657b@saha.hut.fi (Tuomas Viljanen) writes:
>
>>Jos tummat eivat itse halua omaksua ko. asioita, se on heidan aivan oma syyns
>>etta he jaavat puutteellisesti koulutetuiksi ja jopa lukutaidottomiksi. Yhtei
>>kuntaa ei voi siita syyttaa, etta vaikka se tarjoaa tummille taysin samat mah
>>dollisuudet kuin valkolaisille (taman maaraa laki), eivat tummat _halua_ omak
>>sua niita. Onko saamelaisten asiat yhta kurjasti, vaikka hekin ovat etninen j
>>rodullinen vahemmisto ? Eivat, silla saamelaisten kulttuurissa arvostetaan 
>>sivistysta ja opintoja. Parhaimman esimerkin siita, miten etninen ja rodullin
>>vahemmisto voi Suomessa menestya, jos vain on tahtoa ja tarmoa ja aloitekykya
>>ovat vietnamilaisemme. He arvostavat opintoja ja koulutusta ja heilla on naid
>>asioiden omaksumiseen aivan toisenlainen motivaatio kuin tummilla.
>
>Yll{ oleva tekstit on mainio esimerkki natsien rotuopin soveltamisesta 
>nykyaikaan. Olisitko herra Viljanen valmis pokkana sanomaan, ett{ Yhdysval-
>loissa neekerit ovat luonnostaan tyhmempi{ kuin valkoiset? 

Herra Kivela on hyva ja lukee tekstin uudelleen. Siina ei puhuta rotuopeista
eika natseista yhtaan mitaan. Siina todetaan, etta kaikki ihmiset aloittavat
Suomen "tasapaisessa" peruskoululaitoksessa samalta viivalta ja kaikki ovat
periaatteessa tasa-arvoisessa asemassa niissa puitteissa, jotka yhteiskunta
koululaisille tarjoaa. Se, etta toiset parjaavat Suomen peruskoululaitoksessa
paremmin ja toiset huonommin, jouhtuu pelkastaan ihmisista itsestaan. Tama taas
johtuu ihmisten erilaisesta a) lahjakkuudesta b) tarmokkuudesta ja c) motivaa-
tiosta. Koska lahjakkuus ei liene rotuun sidottu ominaisuus (sita, etta se oli-
si, en ole milloinkaan vaittanyt enka milloinkaan vaita, ellei toisin voida
tieteellisesti osoittaa), voidaan eri etnisten ryhmien erilainen koulumenestys
osoittaa lahjakkuudesta riippumattomaksi (oletus: alykkyys noudattaa kaikissa
etnisissa ryhmissa Gaussin kayraa ja kaikissa ko. ryhmissa on sama prosentti-
maara eri alykkyysosamaaran omaavia ihmisia). Nainollen, koska peruskoulu on
kaikille oppilaille maksuton ja tarvikkeet ilmaisia, voidaan taloudelliset erot
jattaa pois tarkastelusta _peruskoulumenestysta_ tarkasteltaessa. Talloin jaa
erot selittaviksi tekijoiksi vain tarmokkuus ja motivaatio. Samoin tarmokkuuden
voidaan olettaa jakautuvan eri etnisissa ryhmissa samalla tavalla. Talloin
ainoaksi selittavaksi eroksi jaa motivaatio.

Motivaatio on varmasti erittain tarkea tekija selitettaessa oppimismenestysta.
Mikali oppilaalla ovat tavoitteet selkeat, han tietaa mita han haluaa, ja han
on valmis tekemaan toita haluamansa eteen, han kylla oppii ja omaksuu asiat, 
olivatpa hanen ulkoiset puitteensa kuinka huonot tahansa (tasta pitaa, tai 
ainakin tulisi pita, huolen opintotukijarjestelma). Toisaalta: ei kannettu
vesi kaivossa pysy. Jos oppilaalla ei ole mitaan oppimismotivaatiota, niin
ei voida olettaa myoskaan tuloksia syntyvan.

Rautalankaa: Luja tahto vie lapi vaikka harmaan kiven. Yhteiskuntaa ei voida
syyttaa siita, etta joiltakin puuttuu motivaatio opiskelusta, ja he eivat
siksi menesty opiskelussa. He voivat syyttaa vain ja ainoastaan itseaan siita.

Mita USA:han ja neekereihin tulle, niin ikava kylla on fakta, etta afroamerik-
kalaisten, latinojen ja muiden "sorrettujen" etnisten vahemmistojen AO on to-
dellakin alhaisempi kuin vaeston keskimaarin. Tama ei kyllakaan johdu rodulli-
sista seikoista, vaan yhteiskunnallisista. "Etuoikeutettujen" vahemmistojen, 
kuten esim. juutalaisten ja japanilaisten AO on vastaavasti keskiarvoa korkeam-
pi. Tassakin ovat jalleen taustalla yhteiskunnalliset seikat, eivat rodulliset.

>Luulenpa, ett{ 
>ei. Yll{ oleva teksti on harvinaisen puhdasta, t{ydelliseen tiet{m{tt|myy-
>teen ja ennakkoluuloisuuteen perustuvaa rasismia. Tekstiss{ asetetaan kansat
>siististi paremmuusj{rjestykseen "tehokkuuden" ja "tarmokkuuden" perusteella,
>t{sm{lleen kuten natsit tekiv{t.

Poliittiseen oikeaoppisuuteen kuuluu AINA syyttaa enemmistoa vahemmiston huo-
nosta asemasta, riippumatta siita, mista tama huono asema johtuu, ja syyttaa
arvostelijoita rasismista/seksismista/muusta diskriminaatiosta. Natsit eivat
asettaneet kansoja arvojarjestykseen "tehokkuuden" ja "tarmokkuuden" perus-
teella. He asettivat kansat arvojarjestykseen hypoteettisten "rodullisten"
ominaisuuksien perusteella. Esim. juutalaiset, jotka ovat erittain alykasta ja
tarmokasta kansaa, olivat natsien rotuhierarkiassa tunnetusti ali-ihmisia,
jotka tuli havittaa. Valkoinen rotu oli ylinna ja muut rodut alempana, vaikka
japanilaiset, kiinalaiset ja muut idan vanhat sivistyskansat olivat paljon
"korkeammalla kehitystasolla" kuin useat Euroopan kansat. 

>Jokin aika sitten Helsingin Sanomissa oli kirjoitus yhteiskunnan
>yrityksist{ "sivist{{" romanikansan edustajia. Kirjoituksesta k{vi ilmi,
>ett{ yritykset ovat s{{nn|nmukaisesti ep{onnistuneet hyv{st{ tarkoituksesta
>huolimatta. Romanikulttuuria kirjoituksessa kuvattiin "sis{{np{ink{{nty-
>neeksi". Tekstiss{ ei muistaakseni tarkemmin analysoitu
>sis{{np{ink{{ntyneisyyden syit{.

Niinpa. Romanivaesto ei ole kyennyt "sivistymaan", vaikka "sivistysta" on
kuink on yritetty. Talloin, mikali "sivistamista" on yritetty romanien
omilla ehdoilla kaikin tavoin, ja joka kerta on epaonnistuttu, ei voida
syyttaa opetusta. Talloin on etsittava epaonnistumisen syyta opetettavista.

>Saamelaisten asiat eiv{t ole yht{ kurjasti kuin romanien. Osasyyn{ saattaa
>olla, ett{ saamelaiset voivat nyky{{n saada opetusta omalla kielell{{n.

Varmasti. Mutta niin voivat saada romanitkin, ja silti he epaonnistuvat. Olisi-
kohan syy motivaatioeroissa, vaiko missa ?

>>Ketaan ei voi pakottaa oppimaan ja opiskelemaan. Jos tummien kulttuuri ei ar-
>>vosta opiskelua ja "korkeampaa sivistysta", ja heidan motivaationsa opintoihi
>>on erittain alhainen, ei siita voi syyttaa enemmistoa, jos he eivat opiskele
>>eivatka opi. Oppimishalun on lahdettava jokaisesta itsestaan, sita ei voida
>>ulkopuolelta tuoda. Mikali oppimishalua ja -motivaatiota on riittavasti, kyll
>>ihminen kykenee opiskelemaan ja oppimaan vaikka kuinka p**kamaisissa  olosuh-
>>teissa tahansa, aariesimerkkina Kadettikoulu. Ilman koulutuksen arvostuksen
>>muutosta mustalaiskulttuurissa ei myoskaan tummien koulutustaso tule kohoamaa

>Alhainen motivaatio saattaa tietysti olla yksi syy romanien heikkoon koulutus-
>tasoon, mutta on aika rohkeaa v{itt{{, ett{ alhaisen motivaation syyn{
>olisi pelk{st{{n romanikulttuuri ja ett{ koulutuksessa ei olisi mit{{n vikaa.

Jos kaikkia mahdollisia keinoja on yritetty ja joka kerta epaonnistuttu, niin
missa muussakaan silloin voisi olla vikaa, jos opiskelu tehdaan taloudellisesti
mahdolliseksi (peruskoulu on tata), ja alykkyydessa ei ole vikaa ?

>Ja kyll{ niit{ koulutettuja romanejakin on, tosin suhteessa v{hemm{n kuin
>valtav{est|ss{. 

Niin onkin, mutta kuinka romanivaesto suhtautuu heihin ? Olisi mielenkiintoista
tietaa, pitavatko he heita eliittijoukkonaan vaiko haluavatko he olla "heimonsa
perinteisen elamantavan hylanneiden" kanssa missaan tekemisissa.

>Mustalaiskulttuurissa on monia suomalaisille vieraita piirteit{, kuten
>esimerkiksi verikosto ja pukeutumiss{{nn|t. T{m{ ei silti tarkoita, ett{
>romanien ongelmat tulisi ratkaista sulauttamalla heid{t valtav{est||n tai

Demokratiassa eletaan AINA enemmistovaeston ehdoilla. Vahemmistoja ei voida
suosia enemmiston kustannuksella. Mikali vahemmistoilla on vieraita piirteita,
jotka eivat kuulu enaa nykyaikaan, kuten verikosto, heidan tulee ymmartaa
luopua niista ja kehittaa jotain meilekkaampaa tilalle. Kaikki kulttuurit muut-
tuvat jatkuvasti, niin enemmisto- kuin vahemmistokulttuuritkin, ja menneeseen
ei voida takertua. Missaan yhteiskunnissa vahemmiston edustaja ei paase ran-
gaistuksetta, mikali han on suorittanut teon, joka on maan lain mukaan rikos,
mutta vahemmistokulttuurin mukaan ei ole. Ollessaan tekemisissa valtavaeston
kanssa vahemmistojen tulee noudattaa valtavaeston tapoja (valtavaestoa
ei voida vaatia noudattamaan vahemmiston tapoja), mutta keskenaan vahemmistot
voivvat noudattaa omia perinteisia tapojaan, rikastuttaen nain myos valta-
vaeston kulttuuria. Tata tarkoittaa lause "maassa maan tavalla". Ja jos vahem-
mistot sitkeasti takertuvat omiin perinnaistapoihinsa ja kieltaytyvat muutta-
masta niita, vaikka niiden muuttamattomuus veisi heidan kulttuurinsa tuhoon,
niin minun mielestani talloin ko. kulttuurin tuhoutuminen ei ole valtavaeston
vika, vaan ko. vahemmiston oma vika, kun eivat ymmartaneet muuttaa kulttuuriaan
vastaamaan ajan vaatimuksia. Nain on historiassakin joka kerta kaynyt: kulttuu-
ri on aina tuhoutunut silloin, kun se ei enaa ole kyennyt vastaamaan ajan 
vaatimuksiin.

Jos romanit eivat kykene itse auttamaan itseaan, vaikka mahdollisuudet olisi-
vatkin siihen olemassa, niin minun mielestani ei ole mitenkaan valtavaeston
velvollisuus elattaa heita. Jos he eivat kykene muuttumaan ajan vaatimuksia 
vastaaviksi, niin kylla he mielestani saavatkin tuhoutua. Saamelaiset ovat
kyenneet vastaamaan ajan haasteeseen ja auttamaan itse itseaan ja he ovat
selvinneet. Tata saavutusta mina arvostan, en yhtajaksoista ruikutusta siita,
kuinka huonosti jonkun vahemmiston asiat ovat ja mitaan muutosta ei tapahdu,
vaikka yhteiskunta kuinka yrittaisi auttaa heita. Muutoksen on lahdettava
jokaisesta itsestaan. Yhteiskunta mielestani tarjoaa nyt jo tahan kaikki 
mahdollisuudet.

  ++ Tuomas Viljanen                     ++ For a battle like Crecy, you do  ++
  ++ Lahderanta 20 A 19                  ++ not need a military genius like  ++
  ++ SF-02720 Espoo 72 FINLAND           ++ Edward III. All you need is an   ++
  ++ 358-0-592175 or c34657b@saha.hut.fi ++ idiot like the Duke of Alencon.  ++
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka