From: pelle@lesti.hut.fi (timo pelkonen)
Subject: Re: Mustalaiset.
Reply-To: timo.pelkonen@hut.fi
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: 15 Oct 92 20:24:03 GMT

In <1992Oct14.130440.24290@cs.hut.fi> f33012l@puukko.hut.fi (Janne Kivel{) writes:

>c34657b@saha.hut.fi (Tuomas Viljanen) writes:

>>Suomen "tasapaisessa" peruskoululaitoksessa samalta viivalta ja kaikki ovat
>>periaatteessa tasa-arvoisessa asemassa niissa puitteissa, jotka yhteiskunta
> ^^^^^^^^^^^^^
>>koululaisille tarjoaa. 

>Hyv{, ett{ yll{ olevassa kappaleessa on tuo sana, koska tasa-arvoisuus on
>vain n{enn{ist{. Viittasin natsien rotuoppeihin, koska tekstin v{litt{m{
>asenne kuvastaa er{{nlaista fasismia.



>Jotta tekstisi pit{isi paikkansa, suomalaisen peruskouluj{rjestelm{n on
>oltava kulttuurillisesti ja sosiaalisesti neutraali, mit{ se ei tietenk{{n
>ole. Keskiluokkaisesta valkokaulusperheest{ tulevalla lapsella on huomatta-

totta. eik{ voikaan olla neutraali.

>vasti paremmat menestymisen edellytykset kuin alemmista sosiaaliryhmist{
>tulevilla. N{in siksi, ett{ keskiluokkaisessa perheess{ koulutuksen arvos-
>tus on keskim{{rin korkeampi kuin ty|v{enluokkaisessa perheess{. Kysymys 
>ei ole {lykkyydest{ tai tarmokkuudesta, vaan mainitsemastasi motivaatiosta.

oisko noin. ty|l{islapsi saattaa havaita isin ja {idin kuolevan erin{isiin
kuluma- ja ammattitauteihin, milt{ kokemukselta valkokaulusvauva armeliaasti
varjeltuu, ja saattaa uskotella, ett{ rahaa tulee menem{ll{ vain salkku 
kainalossa t|ihin, tai muuten omaksumalla pappa betalar -lifestylen.
spekulointia, sanon min{. ottanet lis{ksi huomioon, ett{ heimossa vanhempain
ja perinteiden kunnioitus on kertaluokkaa korkeammalla tasolla kuin 
valkonaamojen piiriss{. 




>Viljasen kirjoituksesta teki rasistisen tapa, jolla romanilasten huono
>koulumenestys pantiin romanikulttuurin syyksi. Kouluj{rjestelm{ on mukamas
>riitt{v{n tasa-arvoinen, jotta menestys riippuisi ainoastaan lahjakkuudesta
>ja motivaatiosta. Motivaatio on Viljasen mukaan lis{ksi t{ysin irrallinen,
>kouluj{rjestelm{st{ riippumaton ominaisuus. N{inh{n ei tietenk{{n ole.

selv{ nakki: vika ei ole {lyss{, ei kulttuurissa, vaan motivaatiossa. 
motivaation heikkouden takana on yhteiskunta, pit{m{ll{ koulua yhteensopimatto-
mana romanikulttuuriin. asia ymm{rretty.

her{{ kysymys, pit{{k| kouluj{rjestelm{ sopeuttaa v{hemmist|n ehdoille -
tuskinpa vaan, sill{ kai enemmist|ll{kin on oikeutensa saada omakulttuurista 
opetusta. jos taas aiotaan perustaa koulu, jossa optimoidaan opetustulos,
mit{ mielest{ni ajat takaa, saat aikaan tilanteen, jossa nimenomaan pyrit{{n
siirt{m{{n alakulttuuri l{hemm{ksi valtakulttuuria tuputtamalla valtavirran
arvomaailmaa. syyllistyt kulttuurifasismiin. kuka kertoi sinulle, ett{
oma kulttuurisi on niin paljon parempi, ett{ sen on syyt{ kelvata muillekin?



>Eik| yhteiskuntaa voi syytt{{ silloinkaan, kun syyt motivaation puuttumiseen
>ovat selv{sti yhteiskunnassa?

yhteiskunta olemme me. peruskoulua ei kai k{yt{nn|ss{ olekaan juuri kehuttu.
kansa on v{{r{.  poliitikot olivat sittenkin oikeassa.



>>Niinpa. Romanivaesto ei ole kyennyt "sivistymaan", vaikka "sivistysta" on
>>kuink on yritetty. Talloin, mikali "sivistamista" on yritetty romanien
>>omilla ehdoilla kaikin tavoin, ja joka kerta on epaonnistuttu, ei voida
>>syyttaa opetusta. Talloin on etsittava epaonnistumisen syyta opetettavista.

>Ehk{ opetusta on yritetty v{{rin menetelmin, ehk{ tulokset eiv{t n{y heti,
>mutta viimeisen lauseen kaltainen johtop{{t|s on rasismia.

kumpi on rasismia, se, ett{ opetettava ei ole kiinnostunut nielem{{n
propagandaa, vai se, ett{ t{m{ vallitseva asiaintila havaitaan?


>Yksi demokratian kehittyneisyyden mittari on tapa, jolla v{hemmist|j{ koh-
>dellaan. Demokratia ei ole samaa kuin enemmist|n mielivalta. En silti v{it{,
>ett{ Suomella olisi hirvitt{v{n paljon h{pe{mist{ v{hemmist|jen kohtelussa.

v{hemmist|n. yksi v{hemmist| ei tee kes{{.


>Kuka p{{tt{{, mitk{ piirteet jossakin kulttuurissa eiv{t kuulu nykyaikaan?

esimerkiksi sin{ artikkelissasi.



>Historiasta l|ytyy vain v{h{n perusteita moiselle kulttuuridarwinismille.
>Ajan vaatimukset valitettavasti tarkoittavat samaa kuin sulautuminen
>valtakulttuuriin.

ei pit{ne paikkaansa, sill{ siin{ tapauksessa meill{ olisi yksi globaali
kulttuuri. kulttuureilla on taipumus my|s hajaantua.


>Romanikulttuuri vaikuttaa omasta mielest{ni harvinaisen elinvoimaiselta,
>kun ottaa huomioon, ett{ kansalla ei ole edes omaa valtiota. Lis{ksi
>romanit ovat l{hes joka maassa toisen luokan kansalaisia. Yksi syy
>romanikulttuurin selvi{miselle vihamielisess{ ymp{rist|ss{ lienee ehk{
>se, ett{ mustalaiset eiv{t ole sulautuneet paikalliseen kulttuuriin kovin
>hyvin juuri miss{{n.

onko osuutta sill{, ett{ ko kulttuuri on sangen m{{r{tietoisesti v{ltt{nyt
omaksumasta valtakulttuurin arvoja ja tapoja? miksi v{hemmist| pit{{
v{ltt{m{tt{ n{hd{ avuttomana uhrina, joka ei ymm{rr{ omaa parastaan?



>enemm{n valtaa ja mahdollisuuksia vaikuttaa asioiden hoitoon. Mustalaisten
>koulutustason parantaminen ei vaadi valtav{est|lt{ suuria uhrauksia, ainoastaan
>asenteiden muuttumista.

mutta ei romanien asenteiden muuttamista?


>Mustalaisia on asunut Suomessa vuosisatoja ja nyky{{n maassa asuvat ovat my|s
>suurimmaksi osaksi Suomen kansalaisia. Heid{n kulttuurinsa kuuluu t{h{n
>maahan samalla tavalla kuin meid{n muidenkin. 

ja siksi se kuuluu my|s sinulle, ja siksi sinun kuuluu kertoa heille 
kuinka toimia?
-- 
{{nest{m{ll{ voit vaikuttaa.                        timo.pelkonen@hut.fi
vaikuttaa on teonsana, joka on johdettu yleisnimest{ vaikku l. korvavaha.
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka