From: f33012l@puukko.hut.fi (Janne Kivel{)
Subject: Re: Mustalaiset.
Reply-To: f33012l@puukko.hut.fi (Janne Kivel{)
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: Wed, 14 Oct 1992 13:04:40 GMT

c34657b@saha.hut.fi (Tuomas Viljanen) writes:

>Suomen "tasapaisessa" peruskoululaitoksessa samalta viivalta ja kaikki ovat
>periaatteessa tasa-arvoisessa asemassa niissa puitteissa, jotka yhteiskunta
 ^^^^^^^^^^^^^
>koululaisille tarjoaa. 

Hyv{, ett{ yll{ olevassa kappaleessa on tuo sana, koska tasa-arvoisuus on
vain n{enn{ist{. Viittasin natsien rotuoppeihin, koska tekstin v{litt{m{
asenne kuvastaa er{{nlaista fasismia.

>si, en ole milloinkaan vaittanyt enka milloinkaan vaita, ellei toisin voida
>tieteellisesti osoittaa), voidaan eri etnisten ryhmien erilainen koulumenestys
>osoittaa lahjakkuudesta riippumattomaksi (oletus: alykkyys noudattaa kaikissa
>etnisissa ryhmissa Gaussin kayraa ja kaikissa ko. ryhmissa on sama prosentti-
>maara eri alykkyysosamaaran omaavia ihmisia). Nainollen, koska peruskoulu on
>kaikille oppilaille maksuton ja tarvikkeet ilmaisia, voidaan taloudelliset erot
>jattaa pois tarkastelusta _peruskoulumenestysta_ tarkasteltaessa. Talloin jaa
>erot selittaviksi tekijoiksi vain tarmokkuus ja motivaatio. Samoin tarmokkuuden
>voidaan olettaa jakautuvan eri etnisissa ryhmissa samalla tavalla. Talloin
>ainoaksi selittavaksi eroksi jaa motivaatio.

[lykkyys ei ole absoluuttinen kulttuurista riippumaton suure, ainakin, jos
mittaukseen k{ytet{{n {lykkyysosam{{r{{. Tarmokkuus ei my|sk{{n ole mitat-
tavissa oleva suure.

Jotta tekstisi pit{isi paikkansa, suomalaisen peruskouluj{rjestelm{n on
oltava kulttuurillisesti ja sosiaalisesti neutraali, mit{ se ei tietenk{{n
ole. Keskiluokkaisesta valkokaulusperheest{ tulevalla lapsella on huomatta-
vasti paremmat menestymisen edellytykset kuin alemmista sosiaaliryhmist{
tulevilla. N{in siksi, ett{ keskiluokkaisessa perheess{ koulutuksen arvos-
tus on keskim{{rin korkeampi kuin ty|v{enluokkaisessa perheess{. Kysymys 
ei ole {lykkyydest{ tai tarmokkuudesta, vaan mainitsemastasi motivaatiosta.

>Motivaatio on varmasti erittain tarkea tekija selitettaessa oppimismenestysta.
>Mikali oppilaalla ovat tavoitteet selkeat, han tietaa mita han haluaa, ja han
>on valmis tekemaan toita haluamansa eteen, han kylla oppii ja omaksuu asiat, 
>olivatpa hanen ulkoiset puitteensa kuinka huonot tahansa (tasta pitaa, tai 
>ainakin tulisi pita, huolen opintotukijarjestelma). Toisaalta: ei kannettu
>vesi kaivossa pysy. Jos oppilaalla ei ole mitaan oppimismotivaatiota, niin
>ei voida olettaa myoskaan tuloksia syntyvan.

Viljasen kirjoituksesta teki rasistisen tapa, jolla romanilasten huono
koulumenestys pantiin romanikulttuurin syyksi. Kouluj{rjestelm{ on mukamas
riitt{v{n tasa-arvoinen, jotta menestys riippuisi ainoastaan lahjakkuudesta
ja motivaatiosta. Motivaatio on Viljasen mukaan lis{ksi t{ysin irrallinen,
kouluj{rjestelm{st{ riippumaton ominaisuus. N{inh{n ei tietenk{{n ole.

>Rautalankaa: Luja tahto vie lapi vaikka harmaan kiven. Yhteiskuntaa ei voida
>syyttaa siita, etta joiltakin puuttuu motivaatio opiskelusta, ja he eivat
>siksi menesty opiskelussa. He voivat syyttaa vain ja ainoastaan itseaan siita.

Eik| yhteiskuntaa voi syytt{{ silloinkaan, kun syyt motivaation puuttumiseen
ovat selv{sti yhteiskunnassa?

>Poliittiseen oikeaoppisuuteen kuuluu AINA syyttaa enemmistoa vahemmiston huo-
>nosta asemasta, riippumatta siita, mista tama huono asema johtuu, ja syyttaa
>arvostelijoita rasismista/seksismista/muusta diskriminaatiosta. 

Jos arvostelu perustuu selv{stikin ennakkoluuloille ja tilastojen selek-
tiiviseen tulkintaan, on kyseess{ yleens{ rasismi tai tuntemattoman pelko.

>Niinpa. Romanivaesto ei ole kyennyt "sivistymaan", vaikka "sivistysta" on
>kuink on yritetty. Talloin, mikali "sivistamista" on yritetty romanien
>omilla ehdoilla kaikin tavoin, ja joka kerta on epaonnistuttu, ei voida
>syyttaa opetusta. Talloin on etsittava epaonnistumisen syyta opetettavista.

Ehk{ opetusta on yritetty v{{rin menetelmin, ehk{ tulokset eiv{t n{y heti,
mutta viimeisen lauseen kaltainen johtop{{t|s on rasismia.

>Jos kaikkia mahdollisia keinoja on yritetty ja joka kerta epaonnistuttu, niin
>missa muussakaan silloin voisi olla vikaa, jos opiskelu tehdaan taloudel-
>lisesti
>mahdolliseksi (peruskoulu on tata), ja alykkyydessa ei ole vikaa ?

Oletko sit{ mielt{, ett{ kaikkia mahdollisia keinoja on k{ytetty?

>Niin onkin, mutta kuinka romanivaesto suhtautuu heihin? Olisi mielenkiintoista
>tietaa, pitavatko he heita eliittijoukkonaan vaiko haluavatko he olla "heimonsa
>perinteisen elamantavan hylanneiden" kanssa missaan tekemisissa.

Koulutus ei v{ltt{m{tt{ tarkoita samaa kuin perinteisen el{m{ntavan hylk{{-
minen.

>Demokratiassa eletaan AINA enemmistovaeston ehdoilla. Vahemmistoja ei voida
>suosia enemmiston kustannuksella. Mikali vahemmistoilla on vieraita piirteita,
>jotka eivat kuulu enaa nykyaikaan, kuten verikosto, heidan tulee ymmartaa
>luopua niista ja kehittaa jotain meilekkaampaa tilalle. 

Yksi demokratian kehittyneisyyden mittari on tapa, jolla v{hemmist|j{ koh-
dellaan. Demokratia ei ole samaa kuin enemmist|n mielivalta. En silti v{it{,
ett{ Suomella olisi hirvitt{v{n paljon h{pe{mist{ v{hemmist|jen kohtelussa.

Kuka p{{tt{{, mitk{ piirteet jossakin kulttuurissa eiv{t kuulu nykyaikaan?

>Kaikki kulttuurit muut-
>tuvat jatkuvasti, niin enemmisto- kuin vahemmistokulttuuritkin, ja menneeseen
>ei voida takertua. Missaan yhteiskunnissa vahemmiston edustaja ei paase ran-
>gaistuksetta, mikali han on suorittanut teon, joka on maan lain mukaan rikos,
>mutta vahemmistokulttuurin mukaan ei ole. Ollessaan tekemisissa valtavaeston
>kanssa vahemmistojen tulee noudattaa valtavaeston tapoja (valtavaestoa
>ei voida vaatia noudattamaan vahemmiston tapoja), mutta keskenaan vahemmistot
>voivvat noudattaa omia perinteisia tapojaan, rikastuttaen nain myos valta-
>vaeston kulttuuria. Tata tarkoittaa lause "maassa maan tavalla". Ja jos vahem-
>mistot sitkeasti takertuvat omiin perinnaistapoihinsa ja kieltaytyvat muutta-
>masta niita, vaikka niiden muuttamattomuus veisi heidan kulttuurinsa tuhoon,
>niin minun mielestani talloin ko. kulttuurin tuhoutuminen ei ole valtavaeston
>vika, vaan ko. vahemmiston oma vika, kun eivat ymmartaneet muuttaa kulttuuriaan
>vastaamaan ajan vaatimuksia. Nain on historiassakin joka kerta kaynyt: kulttuu-
>ri on aina tuhoutunut silloin, kun se ei enaa ole kyennyt vastaamaan ajan 
>vaatimuksiin.

Historiasta l|ytyy vain v{h{n perusteita moiselle kulttuuridarwinismille.
Ajan vaatimukset valitettavasti tarkoittavat samaa kuin sulautuminen
valtakulttuuriin.

Romanikulttuuri vaikuttaa omasta mielest{ni harvinaisen elinvoimaiselta,
kun ottaa huomioon, ett{ kansalla ei ole edes omaa valtiota. Lis{ksi
romanit ovat l{hes joka maassa toisen luokan kansalaisia. Yksi syy
romanikulttuurin selvi{miselle vihamielisess{ ymp{rist|ss{ lienee ehk{
se, ett{ mustalaiset eiv{t ole sulautuneet paikalliseen kulttuuriin kovin
hyvin juuri miss{{n.

>Jos romanit eivat kykene itse auttamaan itseaan, vaikka mahdollisuudet olisi-
>vatkin siihen olemassa, niin minun mielestani ei ole mitenkaan valtavaeston
>velvollisuus elattaa heita. Jos he eivat kykene muuttumaan ajan vaatimuksia 
>vastaaviksi, niin kylla he mielestani saavatkin tuhoutua. Saamelaiset ovat
>kyenneet vastaamaan ajan haasteeseen ja auttamaan itse itseaan ja he ovat
>selvinneet. Tata saavutusta mina arvostan, en yhtajaksoista ruikutusta siita,
>kuinka huonosti jonkun vahemmiston asiat ovat ja mitaan muutosta ei tapahdu,
>vaikka yhteiskunta kuinka yrittaisi auttaa heita. Muutoksen on lahdettava
>jokaisesta itsestaan. Yhteiskunta mielestani tarjoaa nyt jo tahan kaikki 
>mahdollisuudet.

V{hemmist|kulttuurin edustajat voivat mainiosti tulla toimeen enemmist|n
kanssa, mutta t{m{ edellytt{{ k{rsiv{llisyytt{ ja ymm{rt{myst{ molemmilta
osapuolilta. Enemmist|ll{ on asiassa suurempi vastuu, koska heill{ on 
enemm{n valtaa ja mahdollisuuksia vaikuttaa asioiden hoitoon. Mustalaisten
koulutustason parantaminen ei vaadi valtav{est|lt{ suuria uhrauksia, ainoastaan
asenteiden muuttumista.

Mustalaisia on asunut Suomessa vuosisatoja ja nyky{{n maassa asuvat ovat my|s
suurimmaksi osaksi Suomen kansalaisia. Heid{n kulttuurinsa kuuluu t{h{n
maahan samalla tavalla kuin meid{n muidenkin. 

Janne Kivel{
      "N{m{kin pusakat vain viisysiysi. Ja kaikista valtakunnan..."
                     ----- Simo vaatehuoneelta
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka