From: petri@digiw.fi (Petri Alhola)
Subject: Re: Maa, Tieto ja Valta
Reply-To: petri@digiw.fi (Petri Alhola)
Organization: Digiware , Helsinki Finland
Distribution: sfnet
Date: Sat, 29 Aug 92 15:16:37 GMT

In article <VVIRRANK.92Aug28125305@klaava.Helsinki.FI> vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski) writes:
>In article <1992Aug27.125220.23474@digiw.fi> petri@digiw.fi (Petri Alhola) writes:
>>In article <VVIRRANK.92Aug27123450@klaava.Helsinki.FI> vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski) writes:
>>N{in on, kuten sanoin, katsoin asiaa teollisuusmaidem kannalta. 
>>Vaikutukset on my|s helposti n{ht{viss{, eli kehitysmaat k{rsiv{t
>>n{ist{ patriarkaalis-militaristisen yhteiskunnan ongelmista, eli
>>sodista, v{kivallasta ja naisten syrjinn{s{.
>
>Ja esimerkiksi Afganistanissa ei ollut sotia, vakivaltaa ja naisten syrjintaa
>ennen kuin eurooppalaiset tunkivat sormensa asiaan?

Joissakin kehitysmaissa oli, joissakin taas ei, se riippui t{ysin
kyseisen maan kultuurista. Monilla luonnonkansoilla on ollut hyvin
rauhantahtoinen ja tasa-arvoinen kultuuri, toisilla taas ei.

>Luultavasti holhouspolitiikan ja sosialisoinnin vahenemisella ei ole 
>mitaan tekemista asian kanssa? Ettei vaan edellisten vuosikymmenten 
>aikana olisi syntynyt markkinarako ko. radioasemille. Ja joku niiden lahetys-
>toiminnan maksaa, tavalla tai toisella...

Yhteiskunnan liberalisoituminen on tehnyt ne mahdollisiksi, eih{n joissakin 
maissa saanut julkaista lehti{k{{n muu kuin valtio. Halventunut teknologia
taas on tehnyt informaation levitt{misen useammille mahdolliseksi.

>>Silti lehti{ ilmestyy enemm{n. Hesari edes yritt{{ olla journalistisesti
>>objektiivinen, nyrkkiposti ei. Silti, monilla pienemmill{ yhteis|ill{
>>on lehti{, ja niihin uskotaan enemm{n kuin hesariin.
>
>Snif! Jalleen tuli todistettua se kuinka ihmiset haluavat uskoa propagandaan,
>kun tuollaiset Hesarin objektiivisiin kirjoituksiin ei luoteta. Mieluummin 
>otetaan tuollainen nyrkkipostin subjektiivinen ja yksipuolinen kirjoitus,
>johon sitten uskotaan. Alkaa sitten ihmetelko, kun uusnatsit ym. lisaavat
>kannatustaan...

Olet siis samaa mielt{, ett{ ammattilehdet, ja erikoiusalojen yhdistysten 
lehdet ovat tasoltaan verrattavissa nyrkkipostiin ?. Sopii vain kysy{, 
mink{laisia lehti{ itse luet

>>Hinta kuvastaa sit{, mink{ arvon ostaja sek{ myyj{ tuoteelle antavat.
>
>Eipas vaan minka arvon myyja tuotteelle antaa. Jos joku on valmis maksamaan
>enemman tuotteesta, myyja myy silla hinnalla, mutta ei rupea laskemaan
>hintaa jos joku yksittainen ei voisi/haluaisi maksaa sita hintaa. Vai
>myytko mieluummin ohjelmasi 10$ Somaliaan kuin 100$ USA:han?

Muista, ett{ el{mme markkinataloudessa, t{{ll{ kilpailu m{{r{{ hintatason,
tietysti, jos joku on niin kaista, ett{ vapaaehtoisesti maksaa tuoteesta
ylihintaa niin se on sitten eriasia.

>Koska Somalia ei vie mitaan, on Somalian valuutan arvo n.0$. Mita lantiset
>kauppamiehet tekisivat pinolla Somalian valuuttaa, jolla ei voisi hankkia
>yhtaan mitaan? (Mutta mista se rikas valkoinen ylaluokka on Somaliaan tullut?
>Kuinka suuri se on? Kuinka suurta osaa maasta/teollisuudesta se hallitsee?)

Mist{ p{{ttelet ett{ somalia ei vie mit{{n ?. Onko sinulla joitakin faktoja
tuon v{iteesi tueksi. Maa on muuten lis{ksi rannikkovaltio. Maan vienti voi olla
pieni, mutta niin my|s tuonti. Lis{ksi joidenkin kehitysmaiden taloudesta suuren 
osan muodostaa kehitysapu.
Jos maan valuutta on l{hes arvoton, vienti ja tuontikauppa k{yd{{n dollareilla.

Todenn{k|isesti tuollaisen k|yh{n maan yl{luokka on pieni, mutta varmasti olemassa.
Kuvitteletko ett{ maassa ei olisi yht{{n autoa, puhelinta, radioa, s{hk|{,
n{iden huoltoa, hallintoviranomaisia, kauppa. Jos taas n{it{ on, niin t{ytyy
olla niit{, jotka niit{ py|ritt{v{t, eli yl{luokka, jolla on muunmuassa
l{nsirahaa. Ep{ilen ett{ se yl{luokka ihon v{rist{ riippumatta py|ritt{{
noin 100% teollisuudesta, vaikka sit{ olisi kuinka v{h{n. Toisaalta 
siirtomaa ajan ja kehitysyhteity|n seurauksena ep{ilen, ett{ suuri osa
on valkoista.

>>Suomen markalla on tarkalleen m{{r{tty kansainv{linen vaihtokurssi.
>>Mik{{n raha, paitsi ehk{ kultarahat eiv{t omaa sin{ns{ arvoa, vaan sen 
>>m{{r{{ vaihtokurssi, joka on riippuvainen muunmuassa vaihtotaseesta.
>>Siis mailmankaupan kannalta on ihan samaa tuommeko me |ljy|, coca-colaa
>>vai perunoita.
>
>Ainoastaan niin kauan, kuin vaihtotase on positiivinen tai nolla. Jos se
>menee negatiiviselle, seurauksena on valuutan arvon heikkeneminen. Vaikka
>me kuinka sanoisimme kaikille, etta Suomen markka on 1/4 US dollaria, ei
>kukaan halua ostaa taalalla neljaa markkaa, jos meidan vaihtotaseemme olisi
>paljon negatiivisella, koska se ei voisi hyotya noista markoista ja myohemmin
>kotiuttaa tuottoa, vaan tuotto jaisi kokonaan Suomen rajojen sisalle.
>Pysyvasti.
>Tietysti voimme korottaa korkoja, mutta se on vain lyhyen aikavalin helpotus.
>Lasku voi olla sita kovempi.

Toisaalta, valuutan arvon lasku lis{{ vienti{. ja pienent{{ tuontia, eli siis
parantaa vaihtotasetta. Siksi markkinataloudessa jokaisen valuutan arvo 
asettuu l{helle todellista arvoa.

>>Ei taatusti ole absoluuttisia hintoja, mutta on senhetkiset 
>>mailmanmarkkinahinnat. Hinta eri maan rajoilla on mm_hinta+kuljetuskulut.
>>ja katukaupassa lis{t{{n verot ja v{lityskulut.
>
>Mutta se hinta on toisen valtion valuutassa, eika sinun omassasi. Se voi
>kummasti vaikeuttaa ostamista.

Mutta vaihtokurssin kautta voit muuttaa sen omaksi valuutaksesi.
Pankkij{rjestelm{ taas on sit{varten, ett{ voit vaihtaa rahasi kyseisell{
kurssilla.

>Sensurointi kylla onnistuu, ja informaationtuottaja voi pitaa sita kovastikin
>pienena pahana verrattuna siihen, etta joutuisi tyottomaksi tai vankileirille.
>Sen voisi laskea jo olevan huomattava puuttuminen sosiaalisiin ja 
>taloudellisiin edellytyksiin...varsinkin jos hanella olisi perhe huollettavana.
>Siina olet oikeassa, etta se hidastaisi informaation tuottoa.

Tuo on n{hty k{yt{nn|ss{ it{naapurissamme, eli siell{ ei ollut mit{{n
kovin merkitt{v{{ informaatiotuotantoa. Siis valloittaja ei saa mit{{n 
merkitt{v{{ tuottoa toimintakelvottomaksi kuristetusta informaatioyrityksest{
mutta ruoskan avulla ihmiset saa kyll{ toimimaan pelloilla tai kaivoksessa.
Siis informaatioteollisuuden takia ei kannata valloittaa maata.

>Eika ilmeisesti yhtaan niiden pussiin, jotka ovat aanestaneet hanet
>edustajakseen? Sinulla tuntuu olevan kiva kasitys poliitikoista ja niiden
>tekemisista.

Eiv{t useimmissa tapauksissa, vaan sellaiseen pussiin, josta h{nelle on
v{lit|nt{ hy|ty{. Kun kaikki puolueet tekev{t samaa, ei {{nest{j{n
kannan muutos muuta tilannetta sen kummenin.

>>Ei demokratia liene optimaalinen, mutta valitettavasti parempaakaan
>>ei ole viel{ keksitty. Ehk{p{ sill{ pit{isi olla eettisesti hyv{,
>>ihmisoikeudet turvaava perustuslaki tukenansa.
>
>Mitka ovat ihmisoikeudet? Milla mitalla niita mitataan? Kuka maarittelee
>'eettisesti oikean'? Mika on eettisesti oikein? Onko se absoluuttinen arvo?

Muunmuassa euroopan neuvostolla ja YK:lla on asiasta m{[ritelmi{.
Eiv{t ne tietysti ole absoluuttisen oikeita, mutta parempia kuin ei mit{{n.n

Petri
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta