From: d1ph@dtek.chalmers.se (Patrik Helsing)
Newsgroups: swnet.politik
Subject: Evolutionen - det stora fr}getecknet
Keywords: evolution, vetenskap
Date: 14 Dec 92 18:24:37 GMT
Distribution: swnet
Organization: Chalmers University of Technology, Gothenburg Sweden

Hej p} er allihopa.

Jag t{nkte att jag skulle f|rs|ka ge min syn p} saken.
Evolution {r ju ett v{ldigt digert {mne, men intressant,
och det k{nns lite fel att det d|k upp just nu n{r det 
snart {r jul och jag inte kan h{nga med p} vad ni hittar
p} f|r roliga kommentarer. Men man g|r s} gott man kan :-)
 Jag anser att det finns m}nga oklarheter med evolutions-
teorin och jag kommer v{l knappast att kunna t{cka alla
inv{ndningar som finns mot teorin. Jag trodde sj{lv p}
evolutionsteorin n{r jag gick i grundskolan, men efter
att ha l{st lite b|cker i {mnet s} {ndrade jag min }sikt.
 Jag vill ocks} passa p} att framf|ra att jag _inte_ {r
kristen, som vissa p} n{tet f|rs|ker framh{va i sina repliker
trots att jag i samma postning redan p}pekat att jag inte {r 
det.

1. Skapelsen

 Det h{r kommer kanske f|r m}nga av er bara vara upprepning
av gammal sk}pmat, inte desto mindre tror jag att det {r
viktigt att dra det iallafall.
 En av de mest spridda hypoteserna om hur den f|rsta "livs-
molekylen" kom till {r den om den s.k. ursoppan. (Nu {r det 
dags f|r lite sannolikheter :-)
 P} 60-talet r{knade en man som hette Marcel E. Golay ut 
sannolikheten f|r att livet uppkommit av sig sj{lv till
1 chans p} 10^450 (10 upph|jt till 450). Senare har man dock 
kommit fram till en sannolikhet p} 1 chans p} 10^40000 (Hoyle 
och Wickramasinghe). 
Bet{nk sedan att man har uppskattat antalet elektroner i universum
till 10^80. Antag att varje elektron i hela universum skulle
deltagit i 1000 miljarder reaktioner per sekund under universums
ber{knade maximala "livsl{ngd" d} skulle de fortfarande inte
ha hunnit deltaga i mer {n 10^110 reaktioner. 
S}dana saker intr{ffar inte.
 Ang}ende de experiment som Engholm talade om, vill jag 
p}peka att de p} intet s{tt s{ger n}got om evolutionen.
I dessa experiment bildas iofs aminosyror och sockermolekyler
som {r best}ndsdelar i levande organismer, men de flesta
{r det inte. Detta inneb{r att ju l{ngre tid experimentet
p}g}r liknar det mindre och mindre n}got som har med liv
att g|ra. Det beror p} att molekylerna antingen reagerar
"fel" eller faller s|nder. T.ex s} {r den naturligaste
reaktionen f|r aminosyror att de reagerar med socker-
molekyler vilket medf|r att "livets molekyler" inte kan
anv{ndas i uppbyggnaden av organismer. Om detta kan ni
l{sa i "Molecular Evolution and the Origin of Life" av
S W Fox och K Dose.
 M}nga har d{rf|r f|reslagit att havet eller annan vatten-
samling ska fungera som "f{lla" s} att molekylerna f}ngas
upp och _inte_ reagerar med andra molekyler. Men vattnet
kan {nd} inte separera tillr{ckligt m}nga molekyler s} att
dessa kan bilda en organism. Dessa bryts ist{llet sakta ner
till molekyler som inte finns i levande organismer.
 En annan kul grej om det h{r med "soppan" {r att ber{kningar
har visat att dessa processer ger en koncentration mellan 
en molekyl per kubikkilometer vatten och en molekyl per
hundratals g}nger jordens totala volym. S} blaskig soppa
f}r man inte ens i k}rhusrestaurangen. Detta g{ller dock
endast de enklaste av livets molekyler. F|r mer komplicerade
molekyler ber{knas en koncentration som {r _mindre_ {n
en molekyl i hela universum. L{s Hull D E, "Thermodynamics
and Kinetics of Spontaneous Generation", Nature, vol 186,
1960.
 Allts} finns det inga vetenskapliga bel{gg f|r att n}gon
"ursoppa" n}gonsin funnits eller kunnat bildas.
(L{s Yockey, H.P. " A Calculation of the Probability of 
Spontaneous Biogenesis by Information Theory", Journal of 
Theoretical Biology, vol 67, 1977, sid 377-398 m.m)

 Detta har lett till att m}nga evolutionister anslutit sig
till en modernare f|rklaringsmodell som g}r ut p} att DNA-
molekylen har "{rvt" sina egenskaper fr}n leror och 
kristaller. Ideen g}r i korthet ut p} att kristaller kan
replikera sin struktur genom att de tills{tts i m{ttade
l|sningar. B}de leror och bergarter {r uppbyggda av sm}
kristaller. P} vilket s{tt f|rklarar d} evolutionisterna
att dessa leror kan p}verkas av "mutationer" och replikera
sig b{ttre d}? Jo, genom vattenstr|mningar kommer 
"framg}ngsrika" leror vara de som {ndrar fl|det s} att de
sprids l{ttare, "d}liga" leror {r de som gynnar andra 
leror. Var sedan de proteiner som bildar DNA kom ifr}n
beh|vs inte ges n}gon f|rklaring ;-)

Hursomhelst, att komplexa strukturer uppkommer av sig sj{lv
strider mot termodynamikens andra huvudsats som s{ger att
allt str{var mot st|rre entropi (oordning). Nu kommer v{l
antagligen n}gon biolog och s{ger att evolutionsteorin
inte alls strider mot denna sats, och jag kan h}lla med om
att den biologiska evolutionen inte g|r det, men v{l den
kemiska d{r den f|rsta livsmolekylen p}st}s ha bildats.


2. Den biologiska utvecklingen.

Ang}ende Tomas Erikssons inl{gg om huruvida evolutionen
{r en teori eller hypotes, s} kan jag ju h}lla med om
att jag kanske borde kalla det hypotes, men jag anser
samtidigt att det {r l{ttare f|r alla om man anv{nder
de g{ngse beteckningarna. Till och med i skolan s{gs
det att evolutions_teorin_ {r ett faktum.
Vidare s{ger du (TE) att "evolution som s}dan {ger rum".
Jag anser att det g|r den inte, om vi med evolution
menar _makro_evolution ("Utvecklingen fr}n prebiotisk 
soppa till m{nniskor"). D{remot kan jag h}lla med om
att mikroevolution (variation, mutationer) {ger rum. 
(Evolution kan {ven ges en tredje betydelse. Ett befruktat 
{gg kan s{gas genomg} evolution vid utvecklingen till
vuxen individ.) 
H{danefter kommer }tminstone jag att forts{tta att anv{nda 
ordet evolution i betydelsen makroevolution.

 Som jag antar att ni vet s} anses det att evolutionen
f|rs fram}t med hj{lp av tv} grundl{ggande mekanismer,
n{mligen mutationer och naturligt urval.
Detta menas ge upphov till nya huvudgrupper av djur
och v{xter(inom biologin kallat ordningar,klasser,riken)
 Mutationer {r den mekanism som bidrar med f|r{ndringar
i arvsanlagen, medan det naturliga urvalet antas "ta bort"
de {ndringar som {r d}liga f|r organismen. De flesta
mutationer inneb{r negativa konsekvenser f|r organismen,
men f|r att evolutionen ska g} fram}t kr{vs naturligtvis
{ven positiva mutationer. Det verkar som ingen ordentlig
ber{kning har gjorts p} hur stor del av mutationerna som
{r positiva, men en positiv mutation per tusen {r en gener|s
uppskattning. Fr}gan {r d} om dessa kan medverka till att
helt nya djur och v{xter bildas? Nej, {r svaret!
Mutationer {r en alldeles f|r slumpm{ssig mekanism f|r att
kunna f|rklara att helt nya organ uppkommer. Ett nytt
organ m}ste kunna samverka med alla andra organ som redan
finns i organismen. 
F|r det f|rsta DNA-molekylen ska uts{ttas f|r mutation s}
att information om hur organet ska fungera.
F|r det andra m}ste ett antal proteiner och hormoner uppkomma.
Dessa styr organets funktion och tillv{xt.
F|r det tredje ska ett system bildas som g|r att de proteiner
och hormoner som styr organet endast kommer till anv{ndning
i de celler d{r organet ska bildas.
F|r det fj{rde kr{vs att samma f|r{ndring uppkommer hos flera
individer s} att inte artbarri{rer uppkommer.
F|r vissa organ kr{vs ocks} f|r{ndrat beteendem|nster.
 Det {r allts} inte _en_ enda gen som ska {ndras och vips s} 
finns ett nytt organ. 


3. Forskningen

Hur g}r det till n{r man forskar om utvecklingsl{ran d}?
Ett exempel som uppr|r mig {r n{r den s} kallade "Skalle
1470" hittades av Leakey i b|rjan av 70-talet.
Den r{knas till de fossil som kallas Homo Habilis.
F|rst beskrevs skallen som mycket m{nniskolik. Den daterades
till 220 miljoner }r!!! Detta var en alldeles f|r h|g }lder.
Nya dateringar med samma metod (kalium/argon) p} material 
37 m ovanf|r fyndet gav en }lder p} 2.6 miljoner + 300000 }r
som man ans}g var den tid det tog f|r ett 37 meter tjockt 
lager att bildas. 2.9 miljoner }r st{mde fortfarande inte
med evolutionsteorin. Man gjorde nya dateringar p} samma 
material med samma och ytterligare dateringsmetoder, vilket
slutligen gav en }lder p} 2 miljoner }r. VSB. Voila!
(L{s M. Bowden "Ape-Men - Fact or Fallacy?", R. Leakey 
"Skull 1470" samt R. Lewin "Bones of Contention")
Flera liknande exempel finns f|r andra fossil.

F|r de som gillar tabeller kommer h{r en p} felplacerade fossil:

Felplacerat fossil		Funnen i period/}lder	Enl. evol.l{ran
(Referens)			(enl. evol.l{ran)	v{ntad }lder

60 olika arter av landv{xter	Kambrium		Tidigast devon
S. Leclerq "Evidence of Vascular Plants in the Cambrian"

Tv} m{nniskoskelett		100 miljoner }r		< 300 000 }r
F.A. Barnes "The Case of the Bones in Stone"

36 olika arter av v{xter	Prekambrium		Krita
M.A. Cook "Prehistory and Earth Models"

Pollenkorn och sporer		Prekambrium		Terti{r
R.M. Stainforth "Occurence of Pollen and Spores in the Roraima Formation
of Venezuela and British Guiana"

Bl{ckfisk			Tidig kambrium		Karbon - nutid
J.B. Firby & W.J. Durham "Molluscan Radula from Earliest Cambrian"

M{nniskoskalle i kol		Tidig terti{r		< 300 000 }r
O. Stutzer "Geology of Coal"

Pollenkorn			Prekambrium		Karbon - krita
G.F. Howe m.fl. "Pollen Research Update"

Flera skelett av m{nniskor	7 - 12 miljoner }r	< 300 000 }r
M. Bowden "Ape-Men - Fact or Fallacy?"

Det finns flera.


4. Slutligen

Jag anser att det finns alldeles f|r mycket som talar
emot evolutionsteorin, allts} ska man i grundskolan
och gymnasiet inte l{ra ut den som ett bevisat faktum.
Andra saker som man genom evolutionsteorin inte kan 
f|rklara {r t.ex. musikalitet, k{nsla f|r konst, k{rlek m.m

Problemet med hela evolutionsteorin tycker jag {r att
"forskarna" st{ller fel fr}gor. De fr}gar sig _hur_ kan
vingar utvecklas, inte om vingar |verhuvudtaget _kan_
utvecklas.

 Dessutom undrar jag varf|r ni p} n{tet som {r s}
|vertygade om evolutionsteorins f|rtr{fflighet, kan
anse den som ett bevisat faktum n{r till och med 
universiteten ger f|rel{sningar som tar upp den andra
synen p} saken n{mligen den kreationistiska? 

Jag vill passa p} att rekommendera tv} b|cker som jag tycker
{r v{ldigt bra. Den ena heter "V}rt ursprung?" av Mats Molen.
Mycket av det jag har skrivit h{r kommer fr}n hans bok, 
beroende p} att den {r s} kompakt och kan anv{ndas som
en sorts uppslagsverk. Den andra heter "Den blinde urmakaren"
av Richard Dawkins, d{r han f|rs|ker f|rklara evolutionsteorin.

Till sist ett citat av Pierre Grasse:
"Styrd av allsm{ktigt urval, blir slumpen ett slags f|rsyn,
vilken, under ateismens t{ckmantel, inte namngivs men som
i hemlighet dyrkas."



God Jul till er allihopa!


--
Patrik Helsing                   Chalmers University of Technology
d1ph@dtek.chalmers.se            Computer Science and Engineering
Newsgroups: swnet.politik