From: csmaso@uta.fi (M.G. Soikkeli)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
Subject: Re: Tyhmist{ tykinruokaa
Date: 26 Aug 92 10:42:12 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Tampere, Finland

In article <1992Aug26.084034.29800@funet.fi> ks54079@cs.tut.fi (Saarinen Kimmo Samuli) writes:
>Noin voi sanoa vain sellainen henkil|, joka ei ole ollut
>"ohjelmoimassa [miest{] koneeksi". 

Mit{h{n tuo *mies*-tarkennus t{ss{ tapauksessa painottaa?
Ett{ *naisen* ohjelmointi koneeksi korreloi paremmin ik{{n
kuin miehen tapauksessa?
Ett{ armeijaan tuleva on "mies" ja siksi h{nen ohjelmoimisensa
on vaikeampaa kuin "ihmisen"?

>Tietenkin voidaan keskustella
>siit{, ett{ onko ihmisen opettaminen toimimaan tiettyjen
>toimintakaavojen mukaan t{t{ "ohjelmoimista" ja onko
>t{m{ "ohjelmoiminen" sitten moraalisesti/eettisesti tai jollakin
>muulla tavalla v{{rin, mutta niinh{n t{ss{ ymp{r|iv{ kulttuurimmekin
>kaikkine arvoineen, perinteineen jne. on ollut "ohjelmoimassa"
>meit{ pennusta asti. Oikein ? V{{rin ? Mutta koneeksi ?

Koneeksi ohjelmointia siin{ mieless{, ett{ koulussa ja yhteiskunnassa
meit{ opetetaan tottelemaan ylempi{ rutiineja ja noudattamaan ylemm{n
"ohjelmoinnin" motiiveja kuin omamme ja unohtamaan tietyiss{
yhteksiss{ yksil|llisyytemme ja sin{ns{ ihmisyytemme.

Er{s ratkaiseva ero kuitenkin on: miss{{n muualla kuin armeijassa
ei ansaittu ja ehdollinen valta ole niin tiukasti kietoutunut
toisiinsa. Koulussa ja yhteiskunnan pakkorutiineissa (esim.
veroilmoituksen tekeminen) ihmist{ voidaan kepin lis{ksi houkutella
porkkanalla tekem{{n mit{ yhteiskunnan kannalta pit{{.
Ansaittu ja ehdollinen valta on my|s pidetty erill{{n toisistaan
ja j{tetty yksil|lle enemm{n tilaa p{{tt{{ millaisen ehdollistumisen
h{n valitsee.

Ja siin{ miten ehdollista valtaa k{ytet{{n on eronsa miten
paljon voidaan sallia ihmiselle ihmisyytt{. Armeijan ei
tarvitse nojata yksil|iden karismaan (vaikka se tietysti
auttaa asiaa) eik{ omaisuuteen, sille riitt{{ organisaatio.
Yhteiskunta taas luottaa valtakoneistoissaan ja niihin
liittyv{ss{ ehdollistumisessa yksil|karismaan ja omaisuuteen
(ainakin kun kyse on kapitalistisesta yhteiskunnasta).

>Aikoinani alokkaita kouluttaessani olisin ollut todella
>kiitollinen, jos he kaikki olisivat olleet vanhempia ja
>itsen{isesti ajattelevia. Heid{t sai sent{{n a) motivoitua ja
>b) opetettua tekem{{n asiat nopeasti ja tehokkaasti kouluttajan 
>kannalta kohtuullisella ty|ll{.

T{t{ puolta en tullut ajatelleeksi: {lyllisen koneen osasenkin on
oltava kylliksi (teko){lyk{s ymm{rt{{kseen miksi sen pit{{
olla sill{ paikalla miss{ on. Liika itsen{isyys ja henkinen
kypsyys kuitenkin koituisivat koneen kokonaisuuden tuhoksi.
Paitsi - jos oikein itsen{isest{ osasesta tehd{{n ajoissa
koneen p{{ tai per{ti kouluttaja..

>eiv{t tehneet niinkuin heid{n piti. Kun _jotkut_hommat_ovat
>_ryhm{t|it{_, joissa jokainen ryhm{n/joukon j{sen on riippuvainen
>toisten ihmisten ty|panoksesta. T{m{ muuten ei ole yksinomaan
>armeijan ongelma, vaan t{m{ p{tee mm. ty|el{m{ss{.

Ja t{m{ on se ainoa puoli jonka vuoksi armeijan tapaisessa
organisaatiossa k{yminen olisi hyv{ksi kaikille ihmisille.
On niin raivostuttaa toisinaan olla tilanteessa, jossa
kaikki j{{v{t katselemaan toisiinsa kysyv{sti mitenk{s
me t{m{ teht{isiin ja odottamaan ett{ joku ottaisi johdon,
ja viel{ sittenkin kun joku ohjaa ryhm{ty|n niin ihmisten
on vaikea keskitty{ tekem{{n asia porukkana. Kyl{yhteis|n
kollektiivisissa t|iss{ t{llainen ryhm{n{ toiminen on
opittu varhain - nyky{{n ainoa vastaava tilanne taitavat olla
asukasyhdistysten pihatalkoot kahdesti vuodessa.

>>>Henkisesti ja fyysisesti on sopivin ik{ k{yd{
>>>armeija siin{ 22 vuoden i{ss{. Tuolloin on ehtinyt
>>>n{hd{ hiukan muutakin maailmaa kuin koulun penkin
>>>ja mamman kodin.
>>
>>No miksei sitten viel{ vanhempana, jolloin on
>>n{hnyt viel{kin enemm{n?

>Voi hiisi, hyv{ herra ! [l{ heitt{ydy tyhm{ksi. Kuinka monella
>on mahdollisuus irroittautua siiviiliel{m{st{ vuodeksi, kun el{m{
>on muuten jo vakiintunut ? Kuinka moni on en{{ edes siedett{v{ss{
>ruumiillisessa kunnossa, kun ty|matkatkin on tullut ajeltua autolla
>ja vaimokin on niin hyv{ sapuskan laittaja ?

Totta kyll{ - joskin valtioltahan se olisi vain j{rjestely-
kysymys (ja tappelu AY-liikkeiden kanssa, mutta siihenh{n
t{ss{ muutenkin menn{{n), ett{ jatkokoulutuksen tai varhain
aloitettujen ty|vuosien j{lkeen olisi puolen vuoden tai
vuoden hy|kk{ysvoimakoulutus. Siksi toisekseen edell{ oli
puhe siit{ milloin ihminen (tai mies) noin ylip{{ns{ on
henkisesti ja fyysisesti sopivan kyps{ armeijan (p)aisti-
deprivaatioon.

Sivari-lehdest{:
>>Kertoisitko mitk{ kohdat lehdess{ n{yttiv{t
>>sinusta vihanpurkauksilta? En ole viime vuosina

>No sivarithan tietenkin ottavat iloisesti vastaan ei-sivareiden
>l{hinn{ huvittuneen ja railakkaan vittuilemisen hengess{ esitetyn
>suhtautumisen sivariuteen ? Ja aktiivikielt{ytyj{th{n ovat sitten
>se {{rimm{isen vittuilun arvoinen joukko ?

Eih{n me siihen pystyt{, varsinkin kun sit{ vittuilijoiden
sakkia on kotipit{j{ ja sukulaiset t{ynn{. Joten Sivari-
lehti on t{ss{ suhteessa oman pienoiskulttuurimme kiist{v{{
folklorea: me olemme oikeassa, tuo enemmist|kulttuuri on
v{{r{ss{ ja v{{ristyneisyydess{{n naurettava.

>Noinko tuo pelaa ? Vaativatko sivarit sitten muilta sellaista, jota
>he eiv{t ole itse valmis suomaan ?

Vain sen verran kuin me kaikki vaadimme muilta sellaista mihin
emme itse pysty. Tajuat kai, ett{ railakas vittuilu ym etno-
sentrinen itsen ihailu & militaristien typeryydelle nauraminen
on meille v{hemmist|n{ t{rke{mp{{ kuin muille kulttuurisille
ryhmille (esim. reservist|lle). En malta olla siteeraamatta
Seppo Knuuttilan kirjaa "Kansanhuumorin mieli":

	"Vaikka kiist{misen kulttuuriin on helppo
	projisoida sankaruutta -- se on tosiasiallisesti
	my|s itsen ja toisten h{p{isemisen eli
	groteskin aluetta. T{m{ tarkoittaa muun
	ohella, ett{ h{p{isev{t tai naurunalaiseksi
	saattavat kertomukset voivat sin{ns{
	olla vastarinnan ja kiist{misen aseita." (s.75)

>Ja sin{h{n se filosofi olet ?

Pikemminkin runoilija eli h{n joka tekee vain sen
mit{ *t{ytyy* tehd{ (kts. sigu alla). 

--
#################  "And the truth is that as man's real power grows
  M.G. Soikkeli	    and his knowledge widens, ever the way he can follow
  csmaso@uta.fi     grows narrower; until at last he chooses nothing,
#################   but does only and wholly what he *must* do..." -Le Guin-