From: vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
Subject: Re: Kansalaispalvelulla totalitarismiin
Date: 29 Sep 92 17:40:49 GMT
	<SILJAMO.92Sep22172709@klaava.Helsinki.FI>
	<1992Sep23.115740.8623@digiw.fi> <Bv38sq.2qJ@lut.fi>
	<1992Sep25.095314.18456@digiw.fi> <BvAqz1.KHv@lut.fi>
	<1992Sep29.100928.2011@d
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Finland
X-Reader: GNUS 3.13


Hohoijaa...

Siviilipommitusten lyhyt, eika kovinkaan verinen historia:

Siviilikohteiden massapommituksiin, ns. mattopommituksiin, ei ollut
kaytossa koneita ennen toista maailmansotaa. Espanjan sisallissodassa
Saksa ja Italia tekivat sellaisen kokeilun Guernicassa, mutta edes WWII:n
aikana ei Saksassa pystytty kehittamaan tarpeeksi suurta kuormaa kantavaa
pommikonetta. WWII:n siviilipommitukset alkoivat vahingossa, ja kosto-
kierteen jo ollessa taydessa vauhdissa, pohdittiin sille vasta strategiset
perusteet. Liittoutuneilla oli heti alusta alkaen kaytossa raskaita, matta-
pommituksiin soveltuvia pommikoneita, Avro Lancastereita ja B-17:a.

Vahitellen pommikoneiden lukumaarat hyokkayksessa kasvoivat, ja yhdessa
hyokkayksessa oli usein jopa 1000 pommikonetta. Tosin siviliien suojautumis-
keinot pommeja vastaan paranivat kuitenkin kilpaa pommitusten kanssa, ja
ennakkovaroitussysteemien avulla siviilitappiot jaivat huomattavan
alhaisiksi verrattuna pudotettujen pommien tonnimaaraan seka tuhottujen
rakennusten lukumaaraan.

Pommitusten paamaarana oli siviilivaeston taistelumoraalin murtaminen.
Pommitukset eivat pystyneet siihen. Itse asiassa Saksan teollisuustuotanto
kasvoi viela 1944, kunnes pommitusten painopiste siirrettiin kaupunkien
mattopommituksista tehtaiden, petrokemian laitosten ja liikenneyhteyksien
pistepommituksiin. 

WWII:n jalkeen kaupunkien mattopommituksia harrastettiin ainoastaan
Vietnamin sodassa Hanoita vastaan, mutta sillakaan ei saatu haluttua tulosta.


In article <1992Sep29.100928.2011@digiw.fi> petri@digiw.fi (Petri Alhola) writes:
>Niin, tai ent{ jos j{{n kaupunkiin, mist{ tied{n, ett{ he eiv{t
>yrit{ pommitaa minua kaupunkiin. Siis, jos vihollinen haluaa 
>tehd{ kansanmurhan, kyll{ kaupundeissa kyyh|tt{v{t ihmiset ovat
>kaikkein helpoin maali. Pommeja ja kaasua, selv{ tulee ja nopeasti.
>Teit{ pitkin liikkuvia ihmisi{, jotka lentokoneen n{hdess{{n
>pakenevat mets{{n on vaikeampi ampua, ja ohjuksetkin
>lienev{t melkein tehottomia siihen. Sitten, jos ihmiset ovat
>pakoreitill{{n muutaman p{iv{n, tulee kovempi kiire, kuin
>jos he j{{v{t kaupunkeihin ja ovat kohteen pitk{{n.

Kaupungissa on runsaasti pommisuojia. Sitapaitsi kaupunkeihin kohdistuvat
pommitukset ovat nykyaan pistepommituksia strategisesti tarkeita kohteita
vastaan, kuten rautateiden ohjauslaitteet, hallintorakennukset, lentokentat
ja satamat. Myoskin viestintavalineiden tuhoaminen on ensisijainen kohde.

Ilmeisesti et ole kuullut rypalepommeista. Ne on nimenomaan tehokkaita
suojautumatonta elavaa voimaa vastaan. Ja nimenomaan tehokkaita tienvierus-
pusikkoon piiloutuneita ihmisia vastaan. Ja ne ovat todella paljon halvempia
kuin mitkaan ohjukset. 

>>	Ent{s jos militaristisotahullut yriit{isiv{t hidastaa ja
>>	haitata vihollisen etenemist{ sen verran ett{ v{est| saadaan
>>	evakuoitua edes jonkinlaisessa j{rjestyksess{. Vai oletko
>>	sit{ mielt{ ett{ parempi olla t{ysin vihollisen armoilla,
>>	kuin edes yritt{{ tehd{ pakenijoille aikaa p{{st{ karkuun.
>
>Edeleenkin, jos vihollinen haluaa tehd{ kansanmurhan, h{n varmaan 
>aloitaa sen heti kaupunkien yll{tyspommituksilla, jos taas ei, niin 
>miksi h{n sitten ampuisi alueelta pois siirtyvi{.

Miksi han pommittaisi? Se saa ne kuitenkin taistelutta haltuunsa, ja viela
ihan ehjana. Lisaksi kaupunkien pommitukseen tarvittavien pommien kaytto
on huomattavasti kalliinpaa kuin rynnakkokivaarin patruuna.

Alueelta pois siirtyvat voivat kuljettaa mukanaan merkittavan maaran 
omaisuutta. Ja jos ne tapetaan, eivatpahan ole muulloin vaatimassa korvausta.

>>	Moiset asiat lienev{t hyvin toisarvoisia siin{ vaiheessa kun
>>	ruokaa ei ole ja henkikin saattaa l{hte{ t{ysin yll{tt{en.
>>	Siin{ vaiheessa maan ulkomaankaupan tila ja j{senyys YK:ssa 
>>	eiv{t paljoa paina. Sill{ vain saadaan ulkomaat tuntemaan, ett{
>>	he ovat tehneet jotain..

Hyva omatunto on hyva paanalunen...


>Serbeill{ ei varmaankaan ole riski{ joutua ammutksi, jos he malttaisivat
>pysy{ serbiassa ja olla ampumatta muita. Siis he saavat valita
>joko ampua kroateja ja muslimeja tai saada talousapua ja k{yd{
>kauppaa.

Ensinnakin ne ovat paaasiassa Bosnian serbeja, jotka ammuskelevat.

Ja tunnettuahan on, etta maailman muisti kansanmurhissa ja joukkokarkotuksissa
on lyhyt, n.20 vuotta. Nain vain viitaten jo tapahtuneisiin (ja jo 
unohdettuihin) kansanmurhiin ja karkotuksiin.


VV
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta