From: tomas_e@LINK.Physchem.KTH.SE (Tomas Eriksson)
Subject: Re: Evolutionen - det stora fr}getecknet
Reply-To: tomas_e@LINK.Physchem.KTH.SE
Organization: Royal Institute of Technology, Stockholm
Distribution: swnet
Date: Thu, 17 Dec 1992 20:45:57 GMT

In article <d1ph.724357477@dtek.chalmers.se>, d1ph@dtek.chalmers.se (Patrik Helsing) writes:
>Evolution {r ju ett v{ldigt digert {mne, men intressant,
>och det k{nns lite fel att det d|k upp just nu n{r det 
>snart {r jul och jag inte kan h{nga med p} vad ni hittar
>p} f|r roliga kommentarer. Men man g|r s} gott man kan :-)
> Jag anser att det finns m}nga oklarheter med evolutions-
>teorin och jag kommer v{l knappast att kunna t{cka alla
>inv{ndningar som finns mot teorin. Jag trodde sj{lv p}
>evolutionsteorin n{r jag gick i grundskolan, men efter
>att ha l{st lite b|cker i {mnet s} {ndrade jag min }sikt.
                  ^^^^^^

Seri|sa b|cker om evolution, eller galenskaper av (f|retr{desvis 
amerikanska) religi|sa fanatiker, som f}r fnatt om man |verhuvudtaget 
andas om att allt som st}r i bibeln kanske inte {r 100% korrekt och 
om|jligt att ifr}gas{tta? :-) :-(

> Jag vill ocks} passa p} att framf|ra att jag _inte_ {r
>kristen, som vissa p} n{tet f|rs|ker framh{va i sina repliker
>trots att jag i samma postning redan p}pekat att jag inte {r 
>det.

Om du inte {r bokstavstroende kristen, s} verkar du ha f}tt dina }sikter 
och ditt s{tt att argumentera mot evolutionsteorin fr}n dem. Lika illa. 
Eller kanske v{rre, eftersom du inte kan skylla p} att du blivit 
hj{rntv{ttad av Livets Ord.

>1. Skapelsen
>
> Det h{r kommer kanske f|r m}nga av er bara vara upprepning
>av gammal sk}pmat, inte desto mindre tror jag att det {r
>viktigt att dra det iallafall.
> En av de mest spridda hypoteserna om hur den f|rsta "livs-
>molekylen" kom till {r den om den s.k. ursoppan. (Nu {r det 
>dags f|r lite sannolikheter :-)

Vilken "livsmolekyl"? Molekyler lever inte!

> P} 60-talet r{knade en man som hette Marcel E. Golay ut 
>sannolikheten f|r att livet uppkommit av sig sj{lv till
>1 chans p} 10^450 (10 upph|jt till 450). Senare har man dock 
>kommit fram till en sannolikhet p} 1 chans p} 10^40000 (Hoyle 
>och Wickramasinghe). 

S}som doktorand verksam inom den delen av kemin som sysslar med teorier 
fr kemiska reaktioners hastighet (fysikalisk kemi), skulle jag, trots 
att kemiska reaktioners hastighet inte {r mitt forskningsomr}de, med 
best{mdhet vilja p}st} att ber{kningar av ovanst}ende sort {r helt 
om|jliga att g|ra med ens den minsta lilla trov{rdighet hos nuffrorna! 
Det r|r sig om ett alldeles }t h-vete f|r komplicerat system, och 
dessutom {r det man f|rs|ker ber{kna synnerligen vagt uttryckt; "livet 
uppkommit av sig sj{lv". Vad menas med "liv" h{r? En alldeles best{md 
sort bakterie? En DNA-molekyl? Jag st}r undrande!

> Ang}ende de experiment som Engholm talade om, vill jag 
>p}peka att de p} intet s{tt s{ger n}got om evolutionen.
>I dessa experiment bildas iofs aminosyror och sockermolekyler
>som {r best}ndsdelar i levande organismer, men de flesta
>{r det inte. Detta inneb{r att ju l{ngre tid experimentet
>p}g}r liknar det mindre och mindre n}got som har med liv
>att g|ra. Det beror p} att molekylerna antingen reagerar
>"fel" eller faller s|nder.

Som bekant finns ett "f|nster" f|r liv av jordisk sort. Det m}ste vara 
lagom varmt o.s.v. -- vilket ocks} ger lagom milda reaktionsbetingelser.

>T.ex s} {r den naturligaste
>reaktionen f|r aminosyror att de reagerar med sockermolekyler

Jas}? Varf|r {r d} de mest typiska f|reningarna i levande organismer av 
typen polypeptider/proteiner (aminosyra-aminosyra-aminosyra...) resp. 
socker m. kv{vebas - fosfat - socker m. kv{vebas och inte 
aminosyra-socker?

>...vilket medf|r att "livets molekyler" inte kan
>anv{ndas i uppbyggnaden av organismer. Om detta kan ni
>l{sa i "Molecular Evolution and the Origin of Life" av
>S W Fox och K Dose.

Tja, man har visat att molekyler typiska f|r levande organismer s}som vi 
k{nner dem kan uppst} ur mycket enkla molekyler genom blixtar & dunder. 
Jag tycker detta {r ett elegant experiment. Hade detta d{remot inte g}tt 
hade man f}tt ta sig en funderare.

> M}nga har d{rf|r f|reslagit att havet eller annan vatten-
>samling ska fungera som "f{lla" s} att molekylerna f}ngas
>upp och _inte_ reagerar med andra molekyler. Men vattnet
>kan {nd} inte separera tillr{ckligt m}nga molekyler s} att
>dessa kan bilda en organism. Dessa bryts ist{llet sakta ner
>till molekyler som inte finns i levande organismer.

??? B}de aminosyror och socker {r ganska stabila molekyler.

> En annan kul grej om det h{r med "soppan" {r att ber{kningar
>har visat att dessa processer ger en koncentration mellan 
>en molekyl per kubikkilometer vatten och en molekyl per
>hundratals g}nger jordens totala volym.

Nu {r du verkligen ute och cyklar l}ngt borta i Andromedagalaxen! 
F|rklara f|r mig hur man |verhuvudtaget kunde detektera de bildade 
molekylerna i "soppexperimentet" om det r|rde sig om kvantiteter l}ngt, 
L]NGT, *L]NGT* under en molekyl som bildades????

>S} blaskig soppa f}r man inte ens i k}rhusrestaurangen.

P} KTH brukar man f} pasta, inte blaskig soppa...

>Detta g{ller dock
>endast de enklaste av livets molekyler. F|r mer komplicerade
>molekyler ber{knas en koncentration som {r _mindre_ {n
>en molekyl i hela universum. L{s Hull D E, "Thermodynamics
>and Kinetics of Spontaneous Generation", Nature, vol 186,
>1960.

Du anar inte hur m}nga felaktiga pek som publicerats i just Nature... 
Menar du verkligen att du har l{st de originalartiklar du referar till? 
Om s} {r fallet m}ste jag mot bakgrund av de t{mligen fatala kemiska fel 
dina inl{gg uppvisar, fr}ga dig om du f|rstod n}got av dem? Tillr{ckligt 
f|r att ifr}gas{tta deras korrekthet? Originallitteraturen {r mycket 
mindre tillf|rlitlig {n l{rob|cker och monografier! Det ligger i sakens 
natur att man g|r fel ibland n{r man r|r sig vid forskningsfronten. 
Detta leder till att man f}r p} tafsen av n}gon annan i en senare 
artikel, men den felaktiga artikeln finns ju kvar i litteraturen f|r 
det. Vissa m{rkligheter tenderar att dyka upp igen med j{mna 
mellanrum ur originallitteraturens dunkla vr}r...

> Allts} finns det inga vetenskapliga bel{gg f|r att n}gon
>"ursoppa" n}gonsin funnits eller kunnat bildas.
>(L{s Yockey, H.P. " A Calculation of the Probability of 
>Spontaneous Biogenesis by Information Theory", Journal of 
>Theoretical Biology, vol 67, 1977, sid 377-398 m.m)

H}ller inte med dig. N}gra l|sryckta pek {r inte p} n}got s{tt motbevis 
mot den g{ngse vetenskapliga uppfattningen.

> Detta har lett till att m}nga evolutionister anslutit sig
>till en modernare f|rklaringsmodell som g}r ut p} att DNA-
>molekylen har "{rvt" sina egenskaper fr}n leror och 
>kristaller. Ideen g}r i korthet ut p} att kristaller kan
>replikera sin struktur genom att de tills{tts i m{ttade
>l|sningar. B}de leror och bergarter {r uppbyggda av sm}
>kristaller. P} vilket s{tt f|rklarar d} evolutionisterna
>att dessa leror kan p}verkas av "mutationer" och replikera
>sig b{ttre d}? Jo, genom vattenstr|mningar kommer 
>"framg}ngsrika" leror vara de som {ndrar fl|det s} att de
>sprids l{ttare, "d}liga" leror {r de som gynnar andra 
>leror. Var sedan de proteiner som bildar DNA kom ifr}n
>beh|vs inte ges n}gon f|rklaring ;-)

Modern och modern... G. Cairns-Smith har skrivit en bok "The life 
puzzle" (Oliver & Boyd 1971) som handlar om detta. S}vitt jag vet anses 
detta mest vara en kuriosateori. Dock kanske man kan t{nka sig en bra 
kombination av "livsmolekyler" som bildas genom blixt och dunder, och 
sedan ges l{mpliga katalytiska reaktionsbetingelser p} kristallina ytor 
i kontakt med soppan.

Detta {r ett bra exempel p} skillnaden mellan forskare/vetenskapsm{n och 
religi|sa fanatiker och deras fanclub. N{r n}gon seri|s forskare 
f|resl}r en modifikation teorikomplexet BigBang/planetbildning/biogenes/
mutation/evolution o.s.v. s{ger de kreationisterna "Ha! Vad var det vi 
sa - ni hade fel!" och jublar, varvid de stackars vetenskapsm{nnen 
f|rs|ker f|rst} vad de menar. Inom forskning {r det vanligt att man 
sm}snickrar p} f|rklaringar. Korta spr}ng kontra kontinuerlig evolution 
{r ett exempel. Molekylstrukturer uppkomna vid kristall/v{tskegr{nsyta 
ist{llet f|r inne i vattenfas ett annat exempel. Ingetdera fallet 
motbevisar p} n}got s{tt evolutionen. D{remot motbevisar det 
kreationisternas p}st}ende att evolution {r en religi|s tro i sig -- d} 
skulle man inte {ndra sig, eller v}ga ha tv} paralella, besl{ktade 
f|rklaringar. Det senare beror p} att informationen om t.ex. ursoppan och 
experimentm|jligheterna {r begr{nsade.

>Hursomhelst, att komplexa strukturer uppkommer av sig sj{lv
>strider mot termodynamikens andra huvudsats som s{ger att
>allt str{var mot st|rre entropi (oordning). Nu kommer v{l
>antagligen n}gon biolog och s{ger att evolutionsteorin
>inte alls strider mot denna sats, och jag kan h}lla med om
>att den biologiska evolutionen inte g|r det, men v{l den
>kemiska d{r den f|rsta livsmolekylen p}st}s ha bildats.

NEJ NU J[VLAR!!! Ni f}r urs{kta utbrottet, men en av de saker h{r i 
v{rlden som g|r mig tv{rf|rbannad {r n{r man ljuger om termodynamiken i 
allm{nhet, och dess andra huvudsats i synnerhet! Detta {r vanligt bland 
de samvetsl|sa religi|sa fanatikerna som smutskastar evolutionsteorin.

Andra huvudsatsen (i en av m}nga tolkningar): entropiproduktionen *I ETT 
SLUTET SYSTEM* {r >= 0.

En levande organism {r inget slutet system. Jorden {r inget slutet 
system. Vissa system < universum {r ganska slutna; levande organismer 
tillh|r inte dessa. INGET HINDRAR ORGANISERADE, KOMPLEXA STRUKTURER ATT 
UPPST] S] L[NGE UNIVERSUMS TOTALA ENTROPI \KAR. Punkt.

Den som h|rt kreationisternas revisionistiska l|gnaktiga "termodynamik" 
b|r fundera p} f|ljande:

- hur kan en blomma v{xa fr}n ett fr| om kreationisternas version av 
  andra huvudsatsen skulle st{mma?

- dett f|rsta d{ggdjuret anses ha varit en liten n{bbmus. Vad s{ger att
  entropin *per kilo m{nniska* {r l{gre {n entropin *per kilo n{bbmus* 
  bara f|r att vi {r senare i evolutionskedjan? Bet{nk att n{bbmusen 
  m}ste ha samma fysiologiska funktioner i 1/100 eller kanske 1/1000 av 
  m{nniskans vikt!

Entropin hos en levande organism handlar inte om "bra" eller "d}ligt" 
eller "smart", utan till >99% om molekyl{ra arrangemang p} den mycket 
lilla skalan (haltf|rdelning av olika {mnen i olika organeller i 
cellerna o.s.v.)

Var v{nlig och skona mitt hum|r, och kom inte med fler absurda 
termodynamiska p}st}enden om de {r s} felaktiga och d}ligt underbyggda 
som detta.

>2. Den biologiska utvecklingen.
>
>Ang}ende Tomas Erikssons inl{gg om huruvida evolutionen
>{r en teori eller hypotes, s} kan jag ju h}lla med om
>att jag kanske borde kalla det hypotes, men jag anser
>samtidigt att det {r l{ttare f|r alla om man anv{nder
>de g{ngse beteckningarna.

Vad du kallar "de g{ngse beteckningarna" inneb{r tydligen att efter det 
att den vetenskapliga definitionen av teori anv{nts f|r att namnge 
evolutionsteorin, skall religi|sa fanatiker f} anv{nda den hos outbildat 
och antiintellktuellt folk g{ngse uppfattningen om vad "teori" inneb{r, 
n{mligen n}got sv}rf|rst}eligt, verklighetsfr{mmande och on|digt som 
rej{lt folk klarar sig utan. Jag h}ller inte med dig. Om man m}ste 
f|rfalla till att smutskasta den vetenskapliga teoribegreppet ("det {r 
ju bara en teori..." o.s.v.), visar detta tydligt att man {r desperat 
och oseri|s. D} f|rtj{nar man inget f|rtroende.

>Till och med i skolan s{gs det att evolutions_teorin_ {r ett faktum.

Ja, med r{tta. Denna teori st}r mycket fastare rotad {n mycket som 
undervisas i skolan. Dessutom leder automatiskt ifr}gas{ttande av allt
till att de stackars skolbarnen aldrig uppn}r tillr{ckligt stor 
kunskapsmassa f|r att kunna t{nka sj{lvst{ndigt, tror jag. Det r{cker 
inte att bara vara skeptisk, man m}ste veta n}got ocks}. Sj{lvfallet 
m}ste man s|ka n} en balans mellan ren faktainl{rning och kritiskt 
t{nkande/ifr}gs{ttande. Men du kan v{l knappast h{vda att folk i gemen 
{r helt okunnig om bibelns skapelseber{ttelse?

>Vidare s{ger du (TE) att "evolution som s}dan {ger rum".
>Jag anser att det g|r den inte, om vi med evolution
>menar _makro_evolution ("Utvecklingen fr}n prebiotisk 
>soppa till m{nniskor"). D{remot kan jag h}lla med om
>att mikroevolution (variation, mutationer) {ger rum. 

Bra. Genetiker brukar, s} vitt jag vet, h{vda att det inte finns n}gon 
skarp gr{ns mellan makro- och mikroevolution. Detta {r sj{lvfallet |ppet 
till diskussion, men var d} god att f|rklara precis hur stora 
f|r{ndringar som kan ske med mikroevolution, och varf|r inte aningen 
st|rre f|r{ndringar kan ske!

>(Evolution kan {ven ges en tredje betydelse. Ett befruktat 
>{gg kan s{gas genomg} evolution vid utvecklingen till
>vuxen individ.) 

Nja, den diskussionen kan vi nog l{mna d{rh{n. Eller har du t{nkt h{vda 
att denna evolution inte sker? I s} fall kan jag gl{djande nog meddela 
att denna sortens evolution ligger inom det experimentellas m|jlighet! :-)

>H{danefter kommer }tminstone jag att forts{tta att anv{nda 
>ordet evolution i betydelsen makroevolution.

OK. Men f|rklara g{rna var gr{nsen mellan makro och mikro g}r!

> Som jag antar att ni vet s} anses det att evolutionen
>f|rs fram}t med hj{lp av tv} grundl{ggande mekanismer,
>n{mligen mutationer och naturligt urval.
>Detta menas ge upphov till nya huvudgrupper av djur
>och v{xter(inom biologin kallat ordningar,klasser,riken)
> Mutationer {r den mekanism som bidrar med f|r{ndringar
>i arvsanlagen, medan det naturliga urvalet antas "ta bort"
>de {ndringar som {r d}liga f|r organismen. De flesta
>mutationer inneb{r negativa konsekvenser f|r organismen,
>men f|r att evolutionen ska g} fram}t kr{vs naturligtvis
>{ven positiva mutationer. Det verkar som ingen ordentlig
>ber{kning har gjorts p} hur stor del av mutationerna som
>{r positiva, men en positiv mutation per tusen {r en gener|s
>uppskattning.

Vad {r positivt? Det g}r inte att entydigt definiera! Och "per tusen }r" 
-- per vad d}? Individ, population, art??? Uttryck dig mer exakt, tack!

>Fr}gan {r d} om dessa kan medverka till att
>helt nya djur och v{xter bildas? Nej, {r svaret!

Fel. Svaret {r: "ja, iakttagelser i naturen tyder p} detta, och ingen 
n|jaktig alternativ f|rklaring till dessa iakttagelser har kunnat 
presenteras, trots ih{rdiga f|rs|k fr}n krationister."

>Mutationer {r en alldeles f|r slumpm{ssig mekanism f|r att
>kunna f|rklara att helt nya organ uppkommer. Ett nytt
>organ m}ste kunna samverka med alla andra organ som redan
>finns i organismen. 
>F|r det f|rsta DNA-molekylen ska uts{ttas f|r mutation s}
>att information om hur organet ska fungera.
>F|r det andra m}ste ett antal proteiner och hormoner uppkomma.
>Dessa styr organets funktion och tillv{xt.
>F|r det tredje ska ett system bildas som g|r att de proteiner
>och hormoner som styr organet endast kommer till anv{ndning
>i de celler d{r organet ska bildas.
>F|r det fj{rde kr{vs att samma f|r{ndring uppkommer hos flera
>individer s} att inte artbarri{rer uppkommer.
>F|r vissa organ kr{vs ocks} f|r{ndrat beteendem|nster.
> Det {r allts} inte _en_ enda gen som ska {ndras och vips s} 
>finns ett nytt organ. 

Detta {r en komplicerad punkt d{r jag sj{lv inte {r insatt i alla 
detaljer. Vi f}r nog tillf{lle att }terkomma till det h{r med organ 
senare. Man kan dock konstatera att uppkomst av nya organ {r synnerligen 
s{llsynta. Bukh}lan p} alla d{ggdjur ser ju synnerligen lika ut; 
m{nniskor, grisar, n{bbm|ss - you name it!

>3. Forskningen
>
>Hur g}r det till n{r man forskar om utvecklingsl{ran d}?
>Ett exempel som uppr|r mig {r n{r den s} kallade "Skalle
>1470" hittades av Leakey i b|rjan av 70-talet.
>Den r{knas till de fossil som kallas Homo Habilis.
>F|rst beskrevs skallen som mycket m{nniskolik. Den daterades
>till 220 miljoner }r!!! Detta var en alldeles f|r h|g }lder.
>Nya dateringar med samma metod (kalium/argon) p} material 
>37 m ovanf|r fyndet gav en }lder p} 2.6 miljoner + 300000 }r
>som man ans}g var den tid det tog f|r ett 37 meter tjockt 
>lager att bildas. 2.9 miljoner }r st{mde fortfarande inte
>med evolutionsteorin. Man gjorde nya dateringar p} samma 
>material med samma och ytterligare dateringsmetoder, vilket
>slutligen gav en }lder p} 2 miljoner }r. VSB. Voila!
>(L{s M. Bowden "Ape-Men - Fact or Fallacy?", R. Leakey 
>"Skull 1470" samt R. Lewin "Bones of Contention")
>Flera liknande exempel finns f|r andra fossil.

Experiment kan vara sv}rt, fast det visst v{l alla redan. Observera att 
kalium-40 {r en ganska aktiv nuklid; det mesta av v}r egen aktivitet 
kommer fr}n den, och inte t.ex. kol-13. Argon {r en gas, som allts} kan 
diffundera iv{g, givet tillr{ckligt l}ng tid. Allts} borde det r|r sig om 
ofantligt sm} m{ngder efter l}ng tid, allts} *mycket* sv}ra experiment!

>F|r de som gillar tabeller kommer h{r en p} felplacerade fossil:
(raderat)

Vad skall detta bevisa? ]terigen, att man unders|ker noggrannare och 
reviderar sina slutsatser, h|r till vetenskapen. Eller menar du att 
varje {ndring {r fabricerad? Om du hittar tio likadana fossil som du 
daterar till }ldrarna (milj. }r)

	2.5  2.7  2.1  3.0  2.4  2.6  11.9  2.8  2.5  2.6

skulle inte du d} g|ra en ny m{tning p} 11.9 milj. }r, och n{r den visar 
2.8 milj. }r ist{llet vara n|jd med det. (F|r att kolla 
reproducerbarheten har du gjort trippelbest{mning p} fossil nummer 1 och 
f}tt 2.5 2.6 2.4 som resultat.)

>4. Slutligen
>
>Jag anser att det finns alldeles f|r mycket som talar
>emot evolutionsteorin, allts} ska man i grundskolan
>och gymnasiet inte l{ra ut den som ett bevisat faktum.
>Andra saker som man genom evolutionsteorin inte kan 
>f|rklara {r t.ex. musikalitet, k{nsla f|r konst, k{rlek m.m

[r du s{ker p} att den inte kan f|rklara det? :-) I s} fall kanske det {r 
d|rf|r den undervisas i biologin, och inte i musiken! Tanken om att en 
teori inom omr}de X {r v{rdel|s bara f|r att den inte kan f|rklara 
fenomen Y inom omr}de Z, som {r t{mligen eller helt obesl{ktat med X, {r 
inte bara bef{ngd, den {r direkt l|jev{ckande!

>Problemet med hela evolutionsteorin tycker jag {r att
>"forskarna" st{ller fel fr}gor.
 ^         ^

Skulle du vilja vara v{nlig att f|rklara vad du menar med 
citationstecknen? Det ligger n{ra till hands att anta att f|rklaringen 
{r att du {r antiintellktuell, okunnig om hur forskning g}r till och 
t{mligen oseri|s...

>De fr}gar sig _hur_ kan vingar utvecklas, inte om vingar |verhuvudtaget 
>_kan_ utvecklas.

Jas}. Du f}r v{l bli forskare sj{lv, eftersom du tydligen vet precis 
vilka fr}gor som skall st{llas. Ditt problem {r d} att du redan anser 
dig veta svaret...

> Dessutom undrar jag varf|r ni p} n{tet som {r s}
>|vertygade om evolutionsteorins f|rtr{fflighet, kan
>anse den som ett bevisat faktum n{r till och med 
>universiteten ger f|rel{sningar som tar upp den andra
>synen p} saken n{mligen den kreationistiska? 

F|rklara dig. Vilka universitet? Vilka institutioner? P} vilket s{tt tas 
de upp?

>Jag vill passa p} att rekommendera tv} b|cker som jag tycker
>{r v{ldigt bra. Den ena heter "V}rt ursprung?" av Mats Molen.
>Mycket av det jag har skrivit h{r kommer fr}n hans bok, 
>beroende p} att den {r s} kompakt och kan anv{ndas som
>en sorts uppslagsverk. Den andra heter "Den blinde urmakaren"
>av Richard Dawkins, d{r han f|rs|ker f|rklara evolutionsteorin.

En bokrekommendation i retur, skrivet av en *riktig forskare*: Tim M. 
Berra, amerikansk zoologiprofessor, "Evolution and the Myth of 
Creationism", Stanford University Press, 1990.

Avslutningsvis skulle jag vilja rekommendera dig att till{mpa }tminstone 
en br}kdel av samma kritiska h}llning mot alternativ till evolution, som 
du uts{tter evolutionsteorin f|r. Det inl{gg jag har svarat p} h{r tyder 
p} en stor villighet att acceptera de mest absurda och felaktiga 
*inv{ndningar* mot evolutionsteorin fr}n din sida, och ett bitvis ganska 
korkat s{tt att argumentera p}. Jag kr{ver ingalunda att man skall kunna 
allt f|r att f} argumentera, men om man presenterar l}nga "fakta"-
upprabblingar b|r man ta mig tusan ha p} f|tterna, om man vill bli 
betraktad som det minsta seri|s. S} {r tydligen inte fallet med dig.

Hur kan det f|rresten komma sig att vissa m{nniskor f}r f|r sig att 
accepterade vetenskapliga uppfattningar {r religi|sa till sin karakt{r, 
bara f|r att man inte omedelbart |verger det genomarbetade, genomt{nkta, 
bepr|vade f|r n}got nytt, hugget ur luften?

Alla som jag sett ifr}gas{tta evolutionsteorin som helhet {r antingen 
f|rledda eller okunniga, eller religi|sa fanatiker. De senare g|r det 
definitivt inte av n}gon omsorg om vetenskapen, utan f|r att de anser 
att den moderna vetenskapens v{rldsbild st}r i motsats till deras 
{lskade, ofelbara bibel. S} {r knappast fallet, s}vida man inte vill 
tolka bibeln helt bokstavligt. Och, om s} vore fallet, varf|r v{lja den 
d{r sagoboken framf|r slutsatser dragna genom observationer av verkligheten?

Tomas

-------------------------------------------------------------------------------
Tomas Eriksson                                          tomas_e@physchem.kth.se
 Ytkraftgruppen, Institutionen f|r fysikalisk kemi, Kungliga Tekniska H|gskolan

	Utdrag ur de Alsaliska fragmenten, bok I:
	 "X.  Varje tanke har t{nkts f|rut.
	  XI. [ven denna tanke har t{nkts f|rut." -- Bertil M}rtensson