From: petri@digiw.fi (Petri Alhola)
Subject: Re: Maa, Tieto ja Valta
Reply-To: petri@digiw.fi (Petri Alhola)
Organization: Digiware , Helsinki Finland
Distribution: sfnet
Date: Thu, 27 Aug 92 12:52:20 GMT

In article <VVIRRANK.92Aug27123450@klaava.Helsinki.FI> vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski) writes:
>In article <1992Aug26.100446.17588@digiw.fi> petri@digiw.fi (Petri Alhola) writes:
>>Koko idea olikin ett{ informaatioyhteiskuntaan siirrytt{ess{ maan omistuksen
>>merkitys pienenee, ja kehitysmaat ovat viel{ kaukana siit{.
>
>Mutta kun yha suurempi osa ihmiskunnasta asuu kehitysmaissa, ei maan 
>omistuksen merkitys siella pahemmin pienene. Lisaksi teollisuusmaiden 
>teollinen tuotanto kasvaa edelleen, ja mista niita markkinoita/raaka-aine-
>lahteita nyt saatiinkaan...

N{in on, kuten sanoin, katsoin asiaa teollisuusmaidem kannalta. 
Vaikutukset on my|s helposti n{ht{viss{, eli kehitysmaat k{rsiv{t
n{ist{ patriarkaalis-militaristisen yhteiskunnan ongelmista, eli
sodista, v{kivallasta ja naisten syrjinn{s{.

>Paikallisradiot ovat nimensa veroisia:paikallisia. Niilla ei ole resursseja
>tehda esim. ulkomaanuutisia riippumatta kansainvalisista tietotoimistoista.
>(Hyva jos edes kotimaanuutisia. Paikalliset kylla onnistuu)
>Ja paikallisradiot ovat KAUPALLISIA paikallisradioita eli ne tarvitsevat 
>mainostuloja eli ne eivat saa lahettaa mitaan sellaista, joka saikyttaisi
>mainostajat pois mika vaikuttaa ohjelmapolitiikkaan...

Silti esimerkiksi t{{ll{ on kuuluvissa huomattavaati enemm{n radioasemia
kuin 10 tai 20 vuotta sitten. On kaupallisempia, ja v{hemm{n kaupallisia
joilla on erilaisten pienryhmien ohjelmia.

>Nyrkkipajassa tehdyt sanomalehdet eivat oikein onnistu leviamaan kovin 
>suurelle lukijakunnalle, ja kumpaa luulisit ihmisten paremmin uskovan,
>Hesaria vai Nyrkkipostia. Tunnetusti parhaassa valheessa on ripaus
>totuutta.

Silti lehti{ ilmestyy enemm{n. Hesari edes yritt{{ olla journalistisesti
objektiivinen, nyrkkiposti ei. Silti, monilla pienemmill{ yhteis|ill{
on lehti{, ja niihin uskotaan enemm{n kuin hesariin.

>>Mutta siksih{n tuoteet onkin hinnoiteltu siten, ett{ n{iden fyysisten
>>tarpeiden tyydytt{miseen tarvittavat tuoteet ovatkin edullisempia.
>>Siis jo pienell{ raham{[r{ll{ ostaa perunoita, tietokoneohjelmat
>>maksavat enemm{n.
>
>Hinnaltaan, mutta ei arvoltaan.

Hinta kuvastaa sit{, mink{ arvon ostaja sek{ myyj{ tuoteelle antavat.

>Vautsi, en tiennytkaan, etta Somaliassa on rikas valkoinen ylaluokka!
>'Jos heilla olisi rahaa'...Ei! Se ei todellakaan auta. Vaikka heilla 
>olisi vaikka kuinka paljon somalialaista rahaa, eivat he saisi ostettua
>perunakiloakaan. 

Jos heill{ on arvotonta rahaa, he eiv{t ole rikkaita. En muist mik{
somalian valuutan vaihtokurssi on, mutta jos jollakulla on 10000 USD
arvosta vaihdettavaa somalian rahaa, h{n saa sill{ 10000 USD:ta ja
niill{ saman arvon mukaan perunoita.

>Siis sama juttu kun tassa 'halvassa' euroruuassa mita
>Suomeen nyt haluttaisiin: Joka ikinen ruokakilo pitaisi maksaa vienti-
>tuotteilla. Suomen markka on taysin arvoton kaupankayntivaline sellaiseen.

Suomen markalla on tarkalleen m{{r{tty kansainv{linen vaihtokurssi.
Mik{{n raha, paitsi ehk{ kultarahat eiv{t omaa sin{ns{ arvoa, vaan sen 
m{{r{{ vaihtokurssi, joka on riippuvainen muunmuassa vaihtotaseesta.
Siis mailmankaupan kannalta on ihan samaa tuommeko me |ljy|, coca-colaa
vai perunoita.

>Ja jos ostat jotain maailmanmarkkinoilta, pitaa se kuitenkin
>kuljettaa perille ilman, etta joku ryovaa sen valilla. Ja viela: Mista tiedat,
>etta hintasuhde on sama? Kaupankaynnin lakien mukaan (joihin sina niin usein 
>vetoat) Perunoilla olisi kysyntaa-> korkeat hinnat, tietokoneohjelmilla ei
>ole kysyntaa->matalat hinnat. Ei todellakaan ole olemassa mitaan absoluuttisia
>hintoja.

Ei taatusti ole absoluuttisia hintoja, mutta on senhetkiset 
mailmanmarkkinahinnat. Hinta eri maan rajoilla on mm_hinta+kuljetuskulut.
ja katukaupassa lis{t{{n verot ja v{lityskulut.

>>En v{itt{nytk{{n ett{ tietokoneohjelma on mailman ainut hy|dyke, 
>>se oli vain yksi esimerkki informaatiotuoteesta.
>
>Se ei muuta asiaa, kun toisilla on ainoastaan tupakkaa ja kahvia.

Joita voi vaihtaa vaikka tietokoneohjelmiin.

>Kylla Z hyotyy. Z voi itse kayttaa Y:ta, ja lisaksi estaa/hidastaa sen
>leviamisen muun maailman kayttoon. Eika siina tarvitse puuttua sosiaalisiin
>ja taloudellisiin edellytyksiin, etta informaatioyhteydet saadaan poikki.

Jos katkaiset informaationtuottajan informaatioyhteydet puutut suoraan
h{nen sosiaalisiin ja taloudellisiin olosuhteisiin.

>Kuvaileppa sitten todellinen demokratia. Ja mista sina tiedat, etta poliitikot 
>pelaavat vain omaan pussiinsa? Ja mita valtaa kansalla pitaisi olla?

Eiv{t pelaa vain omaan pusiinsa, vaan my|s kavereidensa pussiin.

>Eiko se, etta kansalla olisi paljon valtaa puuttua yksittaisen kansalaisen
>asioihin, johda pakkovaltaan. Jos taas kansalla ei ole valtaa, niin silla ei
>ole valtaa.
>
>Eli revi siita.(Eli onko anarkia demokraattisin hallintomuoto?)

Ei demokratia liene optimaalinen, mutta valitettavasti parempaakaan
ei ole viel{ keksitty. Ehk{p{ sill{ pit{isi olla eettisesti hyv{,
ihmisoikeudet turvaava perustuslaki tukenansa.

>PS. Jos sinulla sattuisi olemaan parempi editori kuin minulla, voisit
>    pienia taman artikkelin (ja kommettisi) pienempiin osiin. Itse
>    pidan 100 rivia maagisena rajana, jota suuremmat vastaukset pitaisi
>    jaotella...

Ja hetkenkuluttua meill{ olisi 2^64 keskustelus{iett{  ;-)

Petri
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta