From: ks54079@cs.tut.fi (Saarinen Kimmo Samuli)
Subject: Re: Tyhmist{ tykinruokaa
Organization: Tampere University of Technology
Distribution: sfnet
Date: Thu, 27 Aug 1992 08:30:08 GMT

In article <6454@kielouta.fi> csmaso@uta.fi (M.G. Soikkeli) writes:
>In article <1992Aug26.084034.29800@funet.fi> ks54079@cs.tut.fi (Saarinen Kimmo Samuli) writes:
>>Noin voi sanoa vain sellainen henkil|, joka ei ole ollut
>>"ohjelmoimassa [miest{] koneeksi". 
>
>Mit{h{n tuo *mies*-tarkennus t{ss{ tapauksessa painottaa?
>Ett{ *naisen* ohjelmointi koneeksi korreloi paremmin ik{{n
>kuin miehen tapauksessa?
>Ett{ armeijaan tuleva on "mies" ja siksi h{nen ohjelmoimisensa
>on vaikeampaa kuin "ihmisen"?

No, armeijassa on varus*miehi{*, ei naisia toistaiseksi, ja olen
kouluttanut vain miehi{. En voi sanoa naisista mit{{n t{ss{
suhteessa. Siit{ tuo tarkennus. Ei siis kannata hakea mit{{n
piilomerkityst{ tuosta tarkennuksesta.

>>Tietenkin voidaan keskustella
>>siit{, ett{ onko ihmisen opettaminen toimimaan tiettyjen
>>toimintakaavojen mukaan t{t{ "ohjelmoimista" ja onko
>>t{m{ "ohjelmoiminen" sitten moraalisesti/eettisesti tai jollakin
>>muulla tavalla v{{rin, mutta niinh{n t{ss{ ymp{r|iv{ kulttuurimmekin
>>kaikkine arvoineen, perinteineen jne. on ollut "ohjelmoimassa"
>>meit{ pennusta asti. Oikein ? V{{rin ? Mutta koneeksi ?
>
>Koneeksi ohjelmointia siin{ mieless{, ett{ koulussa ja yhteiskunnassa
>meit{ opetetaan tottelemaan ylempi{ rutiineja ja noudattamaan ylemm{n
>"ohjelmoinnin" motiiveja kuin omamme ja unohtamaan tietyiss{
>yhteksiss{ yksil|llisyytemme ja sin{ns{ ihmisyytemme.

Hmm, olemme osa yhteis|{ ja meid{n tulee kyet{ toimimaan
yhteis|n puitteissa. Sellainen yhteis| kuin j{senens{kin.
Mutta ihan hyv{ pointti.

>Er{s ratkaiseva ero kuitenkin on: miss{{n muualla kuin armeijassa
>ei ansaittu ja ehdollinen valta ole niin tiukasti kietoutunut
>toisiinsa. Koulussa ja yhteiskunnan pakkorutiineissa (esim.
>veroilmoituksen tekeminen) ihmist{ voidaan kepin lis{ksi houkutella
>porkkanalla tekem{{n mit{ yhteiskunnan kannalta pit{{.
>Ansaittu ja ehdollinen valta on my|s pidetty erill{{n toisistaan
>ja j{tetty yksil|lle enemm{n tilaa p{{tt{{ millaisen ehdollistumisen
>h{n valitsee.

Se tilanne, jossa armeija joutuu tositilanteessa toimimaan on
niin poikkeuksellinen ja vaativa, ett{ siin{ ei ole sijaa
vaihtoehdoille. Toiminnan osasella ei ole kertakaikkiaan
tarpeeksi informatiota kokonaistilanteesta ja omasta
suhteestaan/osuudestaan tilanteessa/operaatiossa, ett{ se
pystyisi aina ja joka tilanteessa itsen{isesti p{{tt{m{{n
kaikista toimenpiteist{{n. Sen on pakko toimia niiss{
rajoissa, jotka sille on (ylh{{lt{ p{in) annettu, jotta
organisaatio toimisi. Ja t{t{kin pit{{ harjoitella.

>Ja siin{ miten ehdollista valtaa k{ytet{{n on eronsa miten
>paljon voidaan sallia ihmiselle ihmisyytt{. Armeijan ei
>tarvitse nojata yksil|iden karismaan (vaikka se tietysti
>auttaa asiaa) eik{ omaisuuteen, sille riitt{{ organisaatio.
>Yhteiskunta taas luottaa valtakoneistoissaan ja niihin
>liittyv{ss{ ehdollistumisessa yksil|karismaan ja omaisuuteen
>(ainakin kun kyse on kapitalistisesta yhteiskunnasta).

No noinhan se taitaa olla, mutta t{ss{ nyt kannatta muistaa
se syy ja tarkoitus, mit{ varten armeijat ovat : yhteiskunnan
h{t{vara mahdollista ulkoista uhkaa vastaan.

>T{t{ puolta en tullut ajatelleeksi: {lyllisen koneen osasenkin on
>oltava kylliksi (teko){lyk{s ymm{rt{{kseen miksi sen pit{{
>olla sill{ paikalla miss{ on. Liika itsen{isyys ja henkinen
>kypsyys kuitenkin koituisivat koneen kokonaisuuden tuhoksi.
>Paitsi - jos oikein itsen{isest{ osasesta tehd{{n ajoissa
>koneen p{{ tai per{ti kouluttaja..

:-) En nyt v{ltt{m{tt{ menisi vet{m{{n korrelaatiota liiallisen
henkisen kypsyyden ja koneen kokonaisuuden tuhon v{lill{. Liika
sooloilu (omin p{in tekeminen) kyll{ koituu kokonaisuuden
tuhoksi.

>>Noinko tuo pelaa ? Vaativatko sivarit sitten muilta sellaista, jota
>>he eiv{t ole itse valmis suomaan ?
>
>Vain sen verran kuin me kaikki vaadimme muilta sellaista mihin
>emme itse pysty. Tajuat kai, ett{ railakas vittuilu ym etno-
>sentrinen itsen ihailu & militaristien typeryydelle nauraminen
>on meille v{hemmist|n{ t{rke{mp{{ kuin muille kulttuurisille
>ryhmille (esim. reservist|lle). En malta olla siteeraamatta
>Seppo Knuuttilan kirjaa "Kansanhuumorin mieli":
>
>	"Vaikka kiist{misen kulttuuriin on helppo
>	projisoida sankaruutta -- se on tosiasiallisesti
>	my|s itsen ja toisten h{p{isemisen eli
>	groteskin aluetta. T{m{ tarkoittaa muun
>	ohella, ett{ h{p{isev{t tai naurunalaiseksi
>	saattavat kertomukset voivat sin{ns{
>	olla vastarinnan ja kiist{misen aseita." (s.75)

Luettu ja huomioitu.

Peace, man !

	k@	(**)
-- 
ks54079@cs.tut.fi           Kyll{ mies kissan nostaa,
kissa@cortex.sai.vtt.fi      jos h{nt{ kest{{.        - san. lasku Jaalasta
--