From: c34657b@saha.hut.fi (Tuomas Viljanen)
Subject: Re: Reaalipolitiikan oppitunti #2
Organization: The Nibelungenlied Incorporated
Distribution: sfnet
Date: Mon, 11 Jan 1993 15:09:26 GMT

In article <1993Jan10.210402.24043@jyu.fi> vmho@jyu.fi (Veli-Matti Hokkanen) writes:
>Valistusupseerimme kirjoittaa:
>
>>>>Reaalipolitiikka perustuu seuraaville aksioomille:
>>>>
>>>>1. Suurpolitiikassa vahvin on aina oikeassa.
>>>>2. Fyysinen vakivalta on vakivallan aarimmainen muoto.
>>>>3. Reaalipolitiikka toimii aina tassa ja nyt, ei koskaan pitkajanteisesti.
>>>>4. Suurpolitiikassa ei ole moraalia.
>>
>>>  T{ss{p{ saimme j{lleen esitelm{n valistusupseerimme moraalik{sityksist{,
>
>>Hokkanen panee taas tapansa mukaisesti sanoja toisten suuhun. Yllaolevat
>>aksioomat eivat ole mitaan moraalisia vaittamia, eika niilla ole mitaan itsei
>>arvoa moraalisessa mielessa. Ne ovat realiteetteja, ns. elaman karuja tosi-
>>asioita, rumia faktoja, jotka meidan on hyvaksyttava, halusimmepa tai emme.
>>Macchiavelli aikoinaan todisti, etta maailmamme on roistojen maailma, sellai
>>poliitikko joka kayttaa seka puhtaita etta likaisia keinoja parjaa aina vain
>>pelkastaan puhtaita keinoja kayttavaa paremmin, ja jotta hyveelliset ruhtinaa
>>menestyisivat roistojen maailmassa, heidan oli sovellettava toimissaan samoja
>>keinoja kuin roistojenkin. Tilanne ei ole muutunut hanen ajoistaan miksikaan,
>>eika milloinkaan tule muuttumaankaan.

>  Jos valistusupseerimme haluaa esitt{{ tosiasialauseita, h{nen
>on ne sellaisiksi kirjoitettava. Ei silloin pid{ k{ytt{{ normatiivisia
>ilmaisuja kuten "olla oikeassa". 

Jos politrukkimme ei ymmarra tai ei halua ymmartaa kylmia totuuksia, han
voi vallan hyvin saivarrella sanamuodoista aina ad nauseam, niinkuin han
teki kysymykseni "Miksi marxismi luhistui" suhteen (toistin kkysymyksen
_kaksikymmenta_ (20) kertaa, ja Hokkanen joka kerralla johdonmukaisesti
kieltaytyi vastaamasta siihen, tarjoten tilalle kaikenlaista tyhjaa mitaan-
sanomatonta sanahelinaa, niinkuin han nytkin yrittaa kiemurrella irti
realiteeteista, jotka eivat miellyta hanta.

>  Ymm{rret{{n hyv{ntahtoisesti valistusupseerimme sekavaa kirjallista 
>esityst{. H{n siis esitti reaalipolitiikaksi kutsumansa teorian 
>kansainv{lisen politiikan kulusta (aksiomit 1-4), h{n v{itt{{, ett{ (i)
>tuo teoria on tosi ja lopuksi h{n esitt{{ moraalisen julistuksen, ett{ 

(i) Reaalimaailman tapahtumat tukevat teoriaani, niinkuin sita kutsut

>(ii) on oikein, ett{ valtiot  toimivat moraalittomasti. T{h{n julistuk-

(ii) Valtioidenvaliseen politiikkaan ei pida sotkea moraalia, siita
     aiheutuu yleensa enemman haittaa kuin ilman sita (sic !)

>seen h{n viekoittelee esitt{m{ll{ tosiasialauseen, ett{ (iii) moraali-
>sesti toimiva valtio tuhoutuu.

(iii) Maailmanhistoriaa tutkimalla tasta asiasta loytyy aivan riittavasti
esimerkkeja osoittamaan vaitteen (iii) todeksi. Onko sinulla vastakkaisia
_reaalimaailman_ esimerkkeja ? Eli esimerkkeja valtiosta, joka ei ole vastus-
tanut vakivaltaa vakivallalla (= alistunut vapaaehtoisesti), ja selviytynyt ? 
Veikkaanpa, ettei ole.

>   Lauseita (i) ja (iii) valistusupseerimme perustelee sill{, ett{
>on ikuinen totuus, ett{ roistojen maailmassa hyveellinen ruhtinas
>menestyy vain k{ytt{m{ll{ roistojen keinoja. Perusteluksi t{m{ ei 

VAARIN ! Jo Macchiavelli osoitti, etta ruhtinas (=valtio), joka kayttaa
_vain_ hyveellisia keinoja. Han ei puhunut mitaan siita, etta olisi
kaytettava _vain_ roistojen keinoja; han sanoi, etta menestyakseen ja
selvitakseen roistojen maailmassa hyveellisen ruhtinaan on oltava valmis
kayttamaan -samoja keinoja kuin roistojenkin_. Kukaanhan ei tunnustaudu
vapaaehtoisesti roistoksi, ja kaikki roistot ainakin yrittavat tunnustautua
hyveellisiksi ihmisiksi, ja kayttavat omien pyyteittensa peittamiseksi
myos ns. kunniallisia keinoja.

Eli se, mita Macchiavelli tarkoitti: Menestyakseen reaalimaailmassa on
hyveellisen ruhtinaan oltava valmis kayttamaan _kaikkia_ kaytettavissa
olevia, niin kunniallisia kuin likaisiakin, keinoja, silla jos han ei
niita kayta, hanen vastustajansa, jotka eivat ole yhta idealistisia, kylla
kayttavat, ja silloin han itse on ns. kusessa. Triviaali ja itsestaanselva
asia, joka selviaa hieman tutkimalla poliittista historiaa, tai vaikka
toimimalla jarjestotoiminnassa tai liike-elamassa (niin kykenet oppimaan
taman realiteetin kantapaan kautta).

>kelpaa, sill{ j{{ osoittamatta, ett{ maailma on ikuisesti roistojen 
>maailma. Sit{ ei osoittanut Macchiavelli eik{ sit{ kukaan muukaan
>kykene osoittamaan, sill{ kyseess{ on yleislause. Muutenkin yleis-

Nyt vain kysytaan, etta kuinka vedetaan roiston ja hyveellisen ihmisen raja ?
Nahdakseni se on veteen piirretty viiva. Tunnettuahan kuitenkin on, etta val-
taan pyrkivat nousemaan aina kunnianhimoisimmat, haikailemattomimmat, kova-
otteisimmat, paattavaisimmat ja lujatahtoisimmat ihmiset (fakta, josta voidaan
varmistua esim. seuraamalla reaalimaailman tapahtumia ja maailmanhistoriaa).
Eli siis ihmiset, joille valta on itsetarkoitus ja jotka pyrkivat toimimaan
valtansa ja asemansa turvaamiseksi. Tiedossa on myos, etta valta turmelee, ja 
absoluuttinen valta absoluuttisesti.

Voidaan myos olettaa, ettei taysin hyveellista ihmista olekaan: kaikki ihmiset
ovat enemmassa tai vahemmassa maarin roistoja, vain roistomaisuuden aste
vaihtelee. Talloin tasta myos seuraa se, etta maailma tulee aina myoskin ole-
maan roistojen maailma. Voiko Hokkanen sensijaan osoittaa tilanteen, jossa vain
pelkastaan hyveellisia keinoja soveltava ruhtinas selviaisi _reaalimaailmassa_
paremmin kuin kaikkia (niin likaisia kuin puhtaitakin) soveltava ? Siis
reaalimaailman esimerkin, ei teoreettista. Ei pysty. Siksi hanen puheensa on}i
pelkkaa puppua.

>lauseiden (i) ja (iii) osoittamiseen ep{tosiksi riitt{{ yksi vasta-
>esimerkki. 
>  Lause (i) on ep{tosi, sill{ kansainv{lisess{ politiikassa vahvin
>ei aina sanele, mit{ tehd{{n: esimerkiksi massiivinen sotilaallisen 
>voiman k{ytt{minen onnistuu vasta kun oman maan v{est|n huomattava 
>enemmist| saadaan se hyv{ksym{{n. Ja se ei aina onnistu mittavallakaan 
>sotapropagandalla.

Massiivisen sotilaallisen voiman kayttaminen onnistuu uhkaamalla alamaisia
vakivallalla. Tahan sisaltyy kuitenkin se vaatimus, etta armeijassa vallitsee
riittava kuri ja etta se on toimintavalmis. Venajan tapahtumiin vetoaminen
1991 ei onnistu, silla talloin oli kysymys armeijasta, jossa ei ollut kuria
(puna-armeijan ylempi johto alkoi lahennella jo anarkiaa). Sensijaan Kiinassa
muutama vuosi sitten demokratiavaatimusmielenosoitusten kukistaminen vaki-
vallalla onnistui, koska Kiinan armeijassa vallitsi rautainen kuri ja se oli
toimintavalmis. Kiinalaiset kylla tuntevat Son Ze:nsa ja sen, kuinka armeija
pidetaan toimintakykyisena !

 Valistusupseerimme voisi yritt{{ pelastaa teoriansa
>sis{llytt{m{ll{ moraaliset seikat mukaan (alamaisten moraalik{sitykset
>ovat oleellinen voima, mutta ne ovat vahvan ruhtinaan ohjailtavissa),

Ei tarvitse. Riittaa, etta valtiaalla on tulivoimaa ja se on valmis
kayttamaan sita omaa kansaansa vastaan riittavan paattavaisesti. (Tassa
kumoutuu myoskin olettamus, jonka mukaan Intiassa kyettiin vapautumaan
brittiherruudesta vakivallattomalla vastarinnalla: Ison-Britannian hallitus
ei ollut riittavan paattavainen kayttamaan vakivaltaa (ja hajoita-ja-hallitse
politiikkaa repimaan rikki hindujen ja muslimien rivit) intialaisia vastaan.)
Briteilla ei ollut paattavaisyytta turvaamaan valtaansa; toisaalta he laski-
vat, etta on edullisempaa antaa intialaisten itse jarjestaa asiansa ja puolus-
tuksensa kuin etta britit joutuisivat niista huolehtimaan.
 
>  Lauseessa (iii) valistusupseerimme ei t{sment{nyt, miss{ ajassa
>moraalisesti toimiva valtio tuhoutuu.

Ennemmin tai myohemmin, aivan kuten radioaktiivinen atomiydinkin. Tarkkaa
aikaa lienee mahdotonta antaa, mutta tuhoutuminen on varmaa.

>on luokkaa 10 v. Luetelkoon valistusupseerimme, mihin moraalittomuuk-
>siin Ruotsi, Luxemburg ja Australia ovat ryhtyneet viimeisen 30 vuoden
>aikana v{ltt{{ksen tuhoutumisensa.

Ko. valtiot ovat riittavalla diplomatialla (joka on varsin likaista kahmin-
taa sinansa) onnistuneet pitamaan kaikki potentiaaliset uhat loitolla.
Kuvitteleeko Hokkanen tosiaan, etta diplomatia olisi jotakin kriketinpeluuta ?
Muut paitsi Ruotsi ovat NATOn jasenia, ja Ruotsi on myynyt aseita ympari
maailmaa erilaisiin kriisipesakkeisiin, joissa aseiden toimintakyky on
testattu kenttaolosuhteissa. Kaikilla valtioilla on oma salainen poliisinsa
(kansalaisten urkinta jne) seka tiedustelu (= vakoilu) -organisaationsa.
Hursti luultavasti tietaisi naista asioista minua enemman.

>  Lauseen (ii) moraalista kelvollisuutta k{sitteli jo Sokrates
>(Gorgias-dialogi): on moraalisesti hyv{ksytt{v{mp{{ k{rsi{ v{{ryytt{
>kuin tehd{ sit{.

Jos veronmaksajat eivat elattaisi tyollaan Hokkasta, hanen olisi jo pian
aika alkaa opetella syomaan moraalia, jottei han kuolisi nalkaan...

>>>  Realistinen suhtautuminen maailmaan tai suurpolitiikkaan
>>>ei vaadi moraalin kielt{mist{: moraalinormi tai -s{{nt|
>>>ei kumoudu vaikka sit{ vastaan rikotaankin. 
>
>>Niinkuin Hokkanen varmasti tietaa, ei moraali ole mitaan absoluuttista, 

>  Ehei, moraali on nimenomaan yhteis|llinen ilmi| kuten kieli. Eri 
>yhteis|iden moraalit voivat joiltakin osin poiketa toisistaan. Ontologi-
>altaan artikuloidut moraalik{sitykset ovat maailma 3:en olioita (Popper!)

Etko enaa pidakaan Westermarckista kun sita voidaan kayttaa sinua vastaan ?
Westermarckhan todisti sitovasti moraalin relatiivisuuden ja sen, ettei
absoluuttia moraalia maailmassa, missa ei jumalia ole olemassa, ole. Han todel-
lakin todisti, etta eri yhteisoiden moraalit voivat poiketa toisistaa, ei vain
joiltakin osin, vaan taydellisesti (esim. suhtautuminen ihmisen surmaamiseen 
vaihtelee totaalisesti eri kulttuuripiireissa, samoin koko oikean ja vaaran
kasitys). Moraalisaantojen sisalto riippuu moraalijarjestelmasta, joka taas
on on kulttuurisidonnainen ilmio. Ja kultturihan muuttuu, ei vain aikariippu-
vasti, vaan myos paikkariippuvasti, ja kahden eri paikan kulttuurit voivat
poiketa toisistaan taydellisesti: samoin hyvan ja pahan kasitykset jopa samassa
kulttuurissa muuttuvat ajan myota jatkuvasti. Se, mika oli eilen oikein, voi
jo huomenna olla vaarin tai painvastoin. Morraali ei ole mikaan luonnonlaki,
vaan ihmisten keskenaan tekema sopimus, ja sopimuksiahan voidaan muuttaa
tarpeen tullen.

>ja ne ovat itsen{isesti olemassa kuten matematiikankin oliot. Moraalia
>ei voida mielivaltaisesti muuttaa tilanteen mukaan sen enemp{{ kuin
>7 + 5 = 13.

Mutta kun moraali ei ole matematiikkaa.

>>Suhteellinen moraali on ruma asia, enka haluaisi elaa tallaisessa
>>maailmassa, mutta koska poiskaan ei paase, niin parasta on vain tulla 
>>toimeen sen kanssa.
>
>  Eip{ valistusupseerimme mieleen ole tullut, ett{ maailmaa voidaan
>muuttaa.

Ei. Maailman todellisuutta ei todellakaan reaalimaailmassa voida muuttaa. 
Realiteettien ulkoasuja ja ilmenemismuotoja voidaan muuttaa, mutta siita huo-
limatta realiteetit pysyvat niin kauan, kun maailmassa on kaynnissa evoluutio
ja olemassaolon taistelu, jota tapahtuu niin kauan, kun maailmassa on vahemman
jaettavaa kuin jakajia (= niin kauan kuin maailmassa vallitsevat rajalliset
resurssit, niin kauan maailmassa vallitsee kilpailua niista eli olemassaolon
taistelua). Realiteettien ilmenemismuodot muuttuvat, itse realiteetit eivat.

Voimme aina mielikuvituksessamme luoda ihanuuksien ihmemaan, jossa aurinko
paistaa aina, linnut laulavat, jossa on hilpeita haltioita Tolkienin malliin
ja jossa ihmiset ovat ystavia ja veljia keskenaan, mutta reaalimaailmassa 
sita on mahdotonta toteuttaa. Kaikki utopiat ovat aina epaonnistuneet tahan 
paivaan asti, enka usko, etta ne voisivat milloinkaan mitenkaan toteutua.

>>Taman vuoksi olen legalisti, ja olen sita mielta, etta lakeja tulee noudattaa
>>tinkimatta ja kyselematta, olivatpa ne sitten hyvia tahi huonoja. Lait heija
>>tavat yhteison keskimaaraisia moraalikasityksia, ja noudattamalla lakeja tur-
>>vataan yhteison jasenten edut ja se, etta kaikilla on keskimaarin hyva olla.
>>Oma moraalinen ohjenuorani on roomalainen oikeus, periaate "ela ja anna tois-
>>tenkin elaa" ja dekalogi soveltuvin osin.

>on virheellinen, mutta katsotaanpa, mit{ h{nen johtop{{t|ksest{{n seuraa.
>Saksalaisen keskitysleirin vartijan on k{skyst{ kyselem{tt{ ja aikailematta 
>surmattava juutalaisia, koska Saksan laki niin m{{r{si. Juutalaisten
>oli alistuttava surmattavaksi, koska Saksan laki niin m{{r{si.
>  Tokihan valistusupseerimme p{{tteli j{lleen v{{rin: lakipositivismiin
>(moraaliarvostelma) h{n viekoitteli tosiasialauseella "Yhteis|n lait
>ovat sellaiset, ett{ niiden noudattaminen johtaa siihen, ett{ yhteis|n
>j{senet voivat keskim{{rin hyvin" (oletetaan hyvinvoiminen m{{ritellyksi
>deskriptiivisin termein, kaikki-sana lienee lipsahdus, ei liene tarkoitettu,
>ett{ jokainen voisi samalla tavoin kuin muut). T{m{ on ilmeisen ep{tosi 
>lause: juutalaisten eliminoiminen ei kohota arjalaisten hyvinvointia 
>niin paljon, ett{ kaikki voisivat keskim{{rin hyvin.

Jos laki on paivanselvasti huono, tulee sita muuttaa. Luulisi sen olevan 
politrukillekin itsestaanselva asia.

>>>  Koskapa valistusupseerimme v{heksyy moraalia ja sen mahtia,
>>>lainataan lause oikealta moraalifilosofilta, Friedrich Nietzschelt{:
>>Vai Natsi-Nisseen se Hokkanen perustaakin moraalikasityksensa ! Hienoa, etta
>>sekin paljastui, nyt voimme alkaa arvioimaan Hokkasta aivan uudessa valossa.
>  Valistusupseerimme olisi jo aika hankkia parempaa tietoa filosofian
>historiasta kuin mit{ h{n Valituista Paloista ja Korkeaj{nnityksest{
>on ammentanut. Jo tietosanakirjojen artikkelit kertoisivat h{nelle,
>miten v{h{n Nietzschell{ ja kansallissosialismilla on kesken{{n 
>tekemist{. Nietzschen p{{teokset on suomennettu, ja Tarmo Kunnas
>on julkaissut h{nen filosofiastaan tutkielman Nietzsche  - Zarathustran 
>varjo. 

Kuka tassa on kansallissosialisteista mitaan puhunut ? Natsi-Nisse on
tiettavasti sodanjalkeiselta ajalta peraisin oleva kansanomainen nimitys,
joka lienee syntynyt tahallisen virhepaatelman kautta (= on haluttu yhdis-
taa Nietzschen teoriat ja kansallissosialismin kaytanto, molemmathan puhuvat
mm. yli-ihmisesta, arjalaisesta rodusta, herra- ja orjamoraalista jne).
Mutta koska kerran olet pyrkimassa yli-ihmiseksi, on hyva palauttaa sinut
aina silloin talloin maankamaralle sielta teoreettisista sfaareistasi.



--++ Tuomas Viljanen                     ++ For a battle like Crecy, you do ++
  ++ Lahderanta 20 A 19                  ++ not need a military genius like ++
  ++ SF-02720 Espoo FINLAND              ++ Edward III. All you need is an  ++
  ++ 358-0-592175 or c34657b@saha.hut.fi ++ idiot like Duke of Alencon.     ++