From: taipale@kiloapo.tele.nokia.fi (Pekka J Taipale)
Subject: Peruskoulu ja tasa-arvo
Organization: none
	<1992Sep24.121543.20763@jyu.fi> <1992Sep25.062848.5456@sai.vtt.fi>
	<1992Sep26.115040.7997@jyu.fi> <pelle.717631436@vipunen.hut.fi>
	<1992Sep28.141015.777@jyu.fi>
Distribution: sfnet
Date: Tue, 29 Sep 1992 09:14:26 GMT

In article <1992Sep28.141015.777@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:
>  Muistini ylt{{ 60-luvulle, olen k{ynyt oppikoulua. Peruskoulu-uudistus oli
>ehdottomasti tarpeen ja tasa-arvoa lis{{v{.

T{st{ n{kee l{hinn{ sen ett{ et ole k{ynyt peruskoulua. Min{ olen.

Peruskoulun takana ainakin nimellisesti oleva ajatus, ett{ kaikilla
lapsilla on oltava yht{l{iset mahdollisuudet koulutukseen
varallisuudesta riippumatta, on minun mielest{ni ehdottomasti oikea.
Peruskoulu-uudistus oli siis ehdottomasti tarpeen. Toteutus vain meni
niin pieleen kuin voi. Uudistusta ajaneita vasemmistoidealisteja on
kiitt{minen siit{, ett{ peruskoulu-uudistuksen toteutus on ollut
kaikkea muuta kuin tasa-arvoa lis{{v{.

K{yt{nn|n peruskoulutoteutus ei ole keskittynyt yht{l{isten
mahdollisuuksien luomiseen.  Erkki Ahon johdolla
peruskoulu-uudistuksen johtot{hdeksi on tuli se, ett{ kaikkien lapsien
tulee oppia yht{ paljon. YHT[l[ISET OPPIMISTULOKSET. [lyt|nt{.

Koska v{hemm{n lahjakkaita lapsia ei saada oppimaan kaikkea
opetettavaa asiaa vaikka opetusresursseja satsattaisiin kuinka
t{htitieteellisesti, ainoa tapa pyrki{ kohti yht{l{isi{
oppimistuloksia on ollut pudottaa koulutuksen taso hyvin matalalle.

Onneksi opettajilla on yleens{ ollut niin paljon j{rke{ ett{
yht{l{isiin oppimistuloksiin ei ole pyritty liian kirjaimellisesti.
Silti on kuitenkin k{ynyt niin, ett{ suuri osa oppilaista turhautuu,
kun opetus etenee niin hitaasti ett{ koulunk{ynti on suurelta osin
pelkk{{ ajanhukkaa. Silti on k{ynyt niin, ett{ osa joukosta ei
erityisopetuksesta huolimatta saavuta samoja oppimistuloksia kuin
muut.

Se, mist{ herra Hokkanen puhuu "tasa-arvona" ei ole mit{{n tasa-arvoa,
vaan tasap{ist{mist{. Itse asiassa se on nujertaa perinteisen koulussa
hy|dyllisen teoreettisen lahjakkuuden eik{ tunnusta ei-teoreettisesti
suuntautuneiden lahjakkuuksia, ja on siten mit{ suurinta ep{tasa-arvoa
(jos ei tasapuolista syrjint{{ nimitet{ tasa-arvoksi). Er{{nlainen
j{rjett|myyden kulminoituma oli tasokurssien poistaminen yl{asteilta
vuoden 1985 kieppeill{. N{in varmistettiin matematiikan ja kielten
opetuksen tason romahtaminen ja huimat motivaatio-ongelmat sek{
opettajien ett{ erilaisten oppilaiden keskuudessa.

Min{ itse sain kokea Hokkasen "tasa-arvon" henkisen{ ja fyysisen{
v{kivaltana, jota yht{l{isiin oppimistuloksiin kykenem{tt|m{t
harjoittivat katkeruudessaan, sek{ tietysti puutteellisena opetuksena
joka ei kannustanut tekem{{n ty|t{. Min{ olen kyll{ p{rj{nnyt. En
tied{ mit{ kuuluu muutamille yht{l{isten oppimistulosten haaveen
koulunk{ynnist{ syrj{ytt{mille luokkatovereilleni. He ovat luultavasti
deekiksell{. Sek| on Hokkasen "tasa-arvon" unelma?

Peruskoulu-uudistusta ei pid{ peruuttaa kokonaan ja palata vanhaan
oppikoulusysteemiin. Ei se varmaan mahdollista olisikaan.

Sen sijaan j{rjestelm{{ pit{{ remontoida niin, ett{ kaikilla on
yht{l{iset mahdollisuudet, mutta haaveet yht{l{isist{
oppimistuloksista haudataan v{hin {{nin. Ensimm{inen askel voisi olla
tasokurssien palauttaminen sek{ erilaiset opetusaiheet ja -muodot
niille, jotka eiv{t ole teoreettisesti suuntautuneita. 

Tasa-arvoa ei ole se, ett{ kaikki ovat samanlaisia. Paitsi tietysti
sosialidemokraattien ja hokkasten mielest{.

Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka