From: vmho@jyu.fi (Veli-Matti Hokkanen)
Subject: Re: Suomen itsenaisyysmiehet (Re: Kuolemantuomiosta)
Organization: University of Jyvaskyla, Finland
Distribution: sfnet
Date: Mon, 11 Jan 1993 22:04:03 GMT

Valistusupseerimme kirjoittaa:

>>  Pieleen meni. Bolshevikit tunnustivat Suomen itsen{isyyden kansallisuus-
>>politiikkansa vuoksi. He toki TOIVOIVAT, ett{ Suomessa tapahtuisi kommu-
>>nistinen vallankumous ja sen j{lkeinen Suomi olisi proletaarisen interna-
>>tionalismin mukaan hyviss{ suhteissa Neuvosto-Ven{j{{n. Suomen-politiikkaa
>>ohjaava vakava tavoite se ei ollut.  

>Hokkanen sanoi minua aikoinaan nojatuoliarvioijaksi. Mutta tuo Hokkasen 
>vaite oli kylla jo ainakin sangynpohjalta heitetty.

  Ehei, arvio on prof. Osmo Apusen teksti{, (Itsen{isen Suomen
historia 1, ss. 216-217). Ja se jatkuu:
"Suomen punaisten jouduttua tapiolle kansallisuuspolitiikka teki
sijaa rauhanomaisen rinnakkainolon politiikalle. Sen oli m{{r{
s{{dell{ yhteiskuntaj{rjestelmilt{{n erilaisten valtioiden
suhteita, kunnes siirtym{kausi kapitalismista sosialismiin olisi
ohitse."

>Olivatko bolshevikit todellakin niin sinisilmaisia ja idealistisia, etta he
>vain toivoivat, etta Suomessa tapahtuisi kommunistinen vallankumous, jonka
>jalkeen Suomi vapaaehtoisesti liittyisi Neuvostoliittoon ? Keksi poika kuule
>parempi selitys. Ei mene lapi. Lue ensiksi vaikkapa Ukrainan tai Armenian
>tapahtumien historia. Mita punaisten johtajien tavoitteisiin tulee, heidan 
>perimmainen tavoitteensa oli Suomen saattaminen neuvostokansojen onnelliseen
>ja suureenperheeseen jonkinlaisen "itsenaisyyden" valivaiheen jalkeen.

  Ukraina ja Armenia eiv{t t{ytt{neet bolshevikien kansallissuuspolitiikas-
saan asettamia kansakunnan kriteerej{, Suomi t{ytti. (m.t. s. 216, 
Deutscher: Stalin, ss. 162-165).

>>  Bolshevikkien surmattua ja h{p{isty{ joitakin Ven{j{n armeijan upseereita,
>>Mannerheimin silm{t sokaisi viha bolshevismia kohtaan. 

>Ja Mannerheim myos, mikali historiasta oikein muistamme, kieltaytyi hyokkaa-
>masta Pietariin juuri sen takia, etta se olisi saattanut vetaa valkoiset
>venalaiset maahamme. Eiko Leninkin itse myontanyt, etta bolshevismi olisi
>tuhoutunut, mikali suomalaiset olisivat hyokanneet Pietariin ? Bolshevismi
>olisi kukistunut, mutta valkoiset venalaiset olisivat todennakoisesti tulleet
>sen jalkeen Suomeen (mita Mannerheim ei halunnut).

  Valistusupseerimme muisti on tarkoitushakuinen Mannerheimin
vehkeilyj{ puolustellessaan. Prof. Osmo Apunen kirjoittaa:
"Pietaria koskevien sotasuunnitelmien toteuttamiseksi Mannerheim
tarvitsi Suomen hallituksen suostumuksen. Toisena vaihtoehtona
oli aktivistien piiriss{ Mannerheimin salaisella tuella haudottu
vallankaappauksen tie, josta Mannerheim kuitenkin luopui, kun 
ilmeni, ett{ hankkeella ollut h{nen arvionsa mukaan riitt{v{{
poliittista taustaa Suomessa. Hallituksen enemmist| suhtautui
v{hint{{n ep{illen sotaretkeen Pietaria vastaan ja maalaisliiton
edustajat vastustivat sit{ ehdottomasti.
...
  Poliittinen yhteisymm{rrys valtionhoitaja Mannerheimin ja 
kenraali Judenitshin v{lill{ syntyi ilman, ett{ Suomen hallituk-
sen enemmist| olisi tiennyt asiasta mit{{n. ... Mannerheimin 
ilmeisen{ tarkoituksena oli murtaa suunnitellulla sopiuksella 
poliittinen umpikuja Englannissa ja Ranskassa ja asettaa sitten 
Suomen hallitus tapahtuneen tosiasian eteen. H{n uskoi, ett{ 
l{nsivaltojen hyv{ksyminen kypsytt{isi  Kaarlo Castrenin 
hallituksen. 
...
  Englannin passiivisuus ja Koltshakin taipumattomuus veiv{t
pohjan Mannerheimin interventiohankkeelta. Lopullisen naulan
arkkuun iski ulkoministeri Holsti, joka julkisti asian. Tieto
valtionhoitajan ven{l{isten kanssa solmimasta "sotaliitosta"
nosti vastarinnan myrskyn Helsingiss{...  Valtionhoitaja 
Mannerheim teki poliittiset johtop{{t|ksens{  ja vahvisti tasa-
valtalaisen hallitusmuodon, mik{ merkitsi valtionhoitajakauden
p{{ttymist{ ja paluuta normaaleihin oloihin. Sotaretki Pietariin 
poistui p{iv{j{rjestyksest{ l{hestyv{n presidentinvaalin vuoksi.
...Mannerheim k{rsi selv{n tappion, sill{ St}hlberg sai eduskun-
nalta 143 {{nt{. Vaalin j{lkeisen{ p{iv{n{ kenraali Judenitsh 
matkusti lahden ylitse Narvaan ryhty{kseen itse johtamaan valkois-
ten luoteisarmeijaa sen marssilla historiaan."
(Itsen{isen Suomen historia, osa 1, ss. 284-285)