From: andersa@Riga.DoCS.UU.SE (Anders Andersson)
Newsgroups: swnet.general
Subject: Re: Upphovsr{tt (copyright)
Followup-To: swnet.followup
Date: 17 Dec 1992 21:34:30 GMT
Organization: Uppsala University, Sweden
Distribution: swnet
NNTP-Posting-Host: riga.docs.uu.se

In article <1992Dec15.091252.3906@pollux.lu.se>, magnus@thep.lu.se (Magnus Olsson) writes:
> S}ngtexter {r skyddade av upphovsr{tt p} precis samma s{tt som all
> annan litter{r text - du f}r lov att _citera_ en s}ngtext, men du f}r
> inte reproducera hela texten och g|ra den allm{nt tillg{nglig utan
> tillst}nd fr}n upphovsr{ttsinnehavaren. Detta g{ller bara under en
> viss tid - om jag minns r{tt fram tills femtio }r efter f|rfattarens
> d|d - s} om det r|r sig om Bellman-s}nger s} {r det fullt OK.

Femtio }r {r mycket riktigt vad den svenska upphovsr{ttslagen (UL)
s{ger, och jag har f|r mig att detta {r den kortaste skyddstid som
medges av Bernkonventionen (en av flera internationella konventioner
p} omr}det). Den har f|rl{ngts i omg}ngar.

Till{mpningen av denna paragraf h{nger dock p} att upphovsmannen
{r k{nd (eller r{ttare, att hans d|ds}r {r det). Detta g{ller {ven
om den ekonomiska upphovsr{tten (r{tten att besluta om verkets
nyttjande) har |verg}tt p} annan fysisk eller juridisk person.

N}got som g|r mig konfunderad {r dock det flitiga bruket av text som

	Copyright (c) 19xx by FooBar Inc.

i diverse verk (kanske fr{mst programkod). Eftersom den fysiske
upphovsmannens identitet inte framg}r, s} {r det sv}rt f|r mig att
avg|ra n{r skyddstiden har l|pt till {nda. [r jag h{nvisad till
FooBars advokater f|r att f} reda p} vem som {r f|rfattare, n{r
denne dog, och d{rigenom hur snart jag kan kopiera verket? En
juridisk person kan ju fortleva i sekler... Syftar }rtalet p} n{r
verket ursprungligen skrevs eller n{r den senaste upplagan gjordes
f{rdig f|r distribution?

En annan fr}ga {r hur man kan f|rfara med reproduktioner av redan
fria verk. Ett fritt verk f}r t.ex. inkorporeras i ett nytt, skyddat
verk. Antag att n}gon ger ut Bellmans s}nger med egna illustrationer;
{r det d} till}tet f|r mig att kopiera de delar av detta nya verk som
jag vet/tror att Bellman sj{lv {r upphovsman till? Spelar det n}gon
roll huruvida jag kopierar textsidorna i Xerox-kopiator, eller bara
skriver av texten p} maskin? Kan n}gon ha upphovsr{tt till sin egen
typografiska gestaltning av Bellmans texter, eller {r det f|r subtilt?

Anledningen till min fr}ga {r f|rst}s att jag inte orkar leta r{tt p}
garanterat fria exemplar av Bellmans s}nger tryckta p} 1800-talet...
Jag har inte tyckt mig se n}got definitivt svar p} dessa fr}gor i UL.

> Sj{lva orden f}r du naturligtvis h{mta eftersom man inte kan l{gga
> copyright p} svenska spr}ket eller vad det nu r|r sig om.

En ordlista torde vara att betrakta som en tabell eller "katalog".
F|r dylika, systematiska sammanst{llningar av triviala sakupplysningar
finns i Sverige en s{rskild lag som ger dem en form av upphovsr{ttsligt
skydd, dock f|r en kortare tid (jag tror det r|r sig om tio }r efter
verkets tillkomst, eller n}got i den stilen).

Att plocka enstaka ord ur en dylik lista {r givetvis inget problem.
D{remot tror jag inte att man f}r g|ra systematiska utdrag (t.ex.
alla ord som slutar p} "a", eller ord inom ett visst {mnesomr}de),
fast jag skulle uppskatta lite mer initierade upplysningar h{r.

> Om
> beskrivningarna/definitionerna r|r sig om mer {n en ren |vers{ttning
> s} borde de rimligtvis r{knas som litter{rt verk och vara
> copyright-skyddade.

Avg|rande f|r skyddet {r fr}gan om "verksh|jd", dvs graden av
intellektuell prestation. [ven en |vers{ttning av ett verk fr}n
ett fr{mmande spr}k {r skyddad i sig, och den som vill sprida
slutprodukten m}ste ta h{nsyn till s}v{l ursprungsf|rfattarens
som |vers{ttarens upphovsr{tt. Om f|rfattaren och |vers{ttaren
{r en och samma person (vilket jag antar {r fallet n{r det g{ller
ordb|cker), s} betyder det knappast att skyddet f|rsvinner.

D{remot kan man ju fr}ga sig vilka k{llor ordboksf|rfattaren har
anv{nt. [r ordboken resultatet av egen spr}kforskning, eller {r
den en licensierad reproduktion av andras verk?

> Om det t ex r|r sig om ett datalexikon s} f}r du
> l{gga in uppslagsordet "floppy disk", |vers{ttningen "flexskiva",
> *f|rmodligen* en definition typ "b|jbart medium f|r datalagring" (denn {r
> s} kort att det inte kr{vs n}gon originalitet att komma p} den), men
> d{remot inte en l{ngre beskrivning av typen "ett magnetiskt medium f}r
> datalagring, som bygger p} principen att l}ta l{s/skriv-huvudena vila
> mot mediet, som ...".

Jag tror att det som {r avg|rande i en eventuell r{tteg}ng {r
huruvida du verkligen har sett originaltexten och systematiskt
plagierat den, snarare {n huruvida du r}kar ha valt samma ord.
En inte helt trivial fr}ga om bevisning, med andra ord.

Jag tror mig ha h|rt rykten om att vissa utgivare av ordb|cker
har smugit in enstaka nonsensord (med dito nonsens|vers{ttningar)
i sitt material f|r att l{ttare kunna identifiera eventuella
plagiat. Vet n}gon huruvida detta {r sant?

Jag har inte studerat juridik, utan jag {r bara intresserad av
detta {mne i st|rsta allm{nhet. Ytterligare en fr}ga jag har {r
hur pass tillf|rlitliga svar man kan f} utan att beh|va betala
advokatarvoden, om man nu inte n|jer sig med att l{sa lagtexten
efter eget huvud...
--
Anders Andersson, Dept. of Computer Systems, Uppsala University
Paper Mail: Box 325, S-751 05 UPPSALA, Sweden
Phone: +46 18 183170   EMail: andersa@DoCS.UU.SE
Newsgroups: swnet.politik