From: f33012l@puukko.hut.fi (Janne Kivel{)
Subject: Re: Mustalaiset.
Reply-To: f33012l@puukko.hut.fi (Janne Kivel{)
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: Mon, 12 Oct 1992 11:43:47 GMT

c34657b@saha.hut.fi (Tuomas Viljanen) writes:

>Jos tummat eivat itse halua omaksua ko. asioita, se on heidan aivan oma syynsa,
>etta he jaavat puutteellisesti koulutetuiksi ja jopa lukutaidottomiksi. Yhteis-
>kuntaa ei voi siita syyttaa, etta vaikka se tarjoaa tummille taysin samat mah-
>dollisuudet kuin valkolaisille (taman maaraa laki), eivat tummat _halua_ omak-
>sua niita. Onko saamelaisten asiat yhta kurjasti, vaikka hekin ovat etninen ja
>rodullinen vahemmisto ? Eivat, silla saamelaisten kulttuurissa arvostetaan 
>sivistysta ja opintoja. Parhaimman esimerkin siita, miten etninen ja rodullinen
>vahemmisto voi Suomessa menestya, jos vain on tahtoa ja tarmoa ja aloitekykya,
>ovat vietnamilaisemme. He arvostavat opintoja ja koulutusta ja heilla on naiden
>asioiden omaksumiseen aivan toisenlainen motivaatio kuin tummilla.

Yll{ oleva tekstit on mainio esimerkki natsien rotuopin soveltamisesta 
nykyaikaan. Olisitko herra Viljanen valmis pokkana sanomaan, ett{ Yhdysval-
loissa neekerit ovat luonnostaan tyhmempi{ kuin valkoiset? Luulenpa, ett{
ei. Yll{ oleva teksti on harvinaisen puhdasta, t{ydelliseen tiet{m{tt|myy-
teen ja ennakkoluuloisuuteen perustuvaa rasismia. Tekstiss{ asetetaan kansat
siististi paremmuusj{rjestykseen "tehokkuuden" ja "tarmokkuuden" perusteella,
t{sm{lleen kuten natsit tekiv{t.

Jokin aika sitten Helsingin Sanomissa oli kirjoitus yhteiskunnan
yrityksist{ "sivist{{" romanikansan edustajia. Kirjoituksesta k{vi ilmi,
ett{ yritykset ovat s{{nn|nmukaisesti ep{onnistuneet hyv{st{ tarkoituksesta
huolimatta. Romanikulttuuria kirjoituksessa kuvattiin "sis{{np{ink{{nty-
neeksi". Tekstiss{ ei muistaakseni tarkemmin analysoitu
sis{{np{ink{{ntyneisyyden syit{.

Saamelaisten asiat eiv{t ole yht{ kurjasti kuin romanien. Osasyyn{ saattaa
olla, ett{ saamelaiset voivat nyky{{n saada opetusta omalla kielell{{n.

>Ketaan ei voi pakottaa oppimaan ja opiskelemaan. Jos tummien kulttuuri ei ar-
>vosta opiskelua ja "korkeampaa sivistysta", ja heidan motivaationsa opintoihin
>on erittain alhainen, ei siita voi syyttaa enemmistoa, jos he eivat opiskele
>eivatka opi. Oppimishalun on lahdettava jokaisesta itsestaan, sita ei voida
>ulkopuolelta tuoda. Mikali oppimishalua ja -motivaatiota on riittavasti, kylla
>ihminen kykenee opiskelemaan ja oppimaan vaikka kuinka p**kamaisissa  olosuh-
>teissa tahansa, aariesimerkkina Kadettiokoulu. Ilman koulutuksen arvostuksen
>muutosta mustalaiskulttuurissa ei myoskaan tummien koulutustaso tule kohoamaan

Alhainen motivaatio saattaa tietysti olla yksi syy romanien heikkoon koulutus-
tasoon, mutta on aika rohkeaa v{itt{{, ett{ alhaisen motivaation syyn{
olisi pelk{st{{n romanikulttuuri ja ett{ koulutuksessa ei olisi mit{{n vikaa.
Ja kyll{ niit{ koulutettuja romanejakin on, tosin suhteessa v{hemm{n kuin
valtav{est|ss{. 

Mustalaiskulttuurissa on monia suomalaisille vieraita piirteit{, kuten
esimerkiksi verikosto ja pukeutumiss{{nn|t. T{m{ ei silti tarkoita, ett{
romanien ongelmat tulisi ratkaista sulauttamalla heid{t valtav{est||n tai
heitt{m{ll{ heid{t rajan yli. Mustalaisia on sit{ paitsi ollut Suomessa
niin kauan, ett{ on vaikeaa l|yt{{ heille sopivaa paikkaa, jonne heid{t
voisi palauttaa.

Janne Kivel{
      "N{m{kin pusakat vain viisysiysi. Ja kaikista valtakunnan..."
                     ----- Simo vaatehuoneelta