HDTenEightyP/NetNews huggingface dataset:
From: taipale@kiloapo.tele.nokia.fi (Pekka J Taipale)
Subject: Re: Budjetti  Oli: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin?
Organization: Finns for Global Warming
	<29279@hydra.Helsinki.FI> <1992Sep28.142402.1847@jyu.fi>
	<TAIPALE.92Sep29112402@node_4e6dc.kiloapo.tele.nokia.fi>
	<1992Oct1.122837.12967@jyu.fi>
Distribution: sfnet
Date: Fri, 2 Oct 1992 08:41:52 GMT

In article <1992Oct1.122837.12967@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:
>  Sit{ ei tarvitse m{{ritell{. Voidaan menetell{ esimerkiksi seuraavasti.
> L{hdet{{n nykyisest{ asteikosta. Tuloverojen nollakohta pidet{{n ennallaan. 
>Maarginaaliveroprosentti (verojen derivaatta tulojen funktiona) kerrotaan 
>vakiolla p. Vakio p valitaan niin suureksi, ett{ tarvittavat lis{verot
>kertyv{t. (Kaiken varalta t{t{ voidaan t{ydent{{ leikkurilla, joka huolehtii
>siit{, ett{ marginaaliveroprosentti ei nouse yli 95 %:n.

Kerropa nyt viel{ mik{ on oikeudenmukainen p:n arvo!

Sitten joku jolla on budjettikirja ym. tarvittavaa taulukkotietoa
k{sill{ voikin kertoa miten paljon verokertym{{ saadaan kasvatettua...

(T{st{ tulee tosin jostain syyst{ mieleen P-arvo ja sen pienuus
joillakin kansalaisilla, mutta olkoon nyt ;-)

--
Pekka.Taipale@hut.fi
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: hvaisane@cs.joensuu.fi (H. Vaisanen)
Subject: Suomen terveysbyrokratia toimii hyvin ja tehokkaasti (Re: Onko Suomel
Organization: University of Joensuu
Distribution: sfnet
Date: Tue, 6 Oct 1992 06:14:48 GMT

In <1992Oct3.093114.6470@prime.mdata.fi> jjj@mits.mdata.fi writes:
> Onneksi me t{{ll{ Suomessa voimme koittaa v{ltt{{ Neuvostoliiton
> erehdyksen, ja syyt{{ toimimattomalle byrokratiallemme yh{ lis{{
> voimavaroja vaikka kuinka n{ytt{isikin silt{, ettei mik{{n toimi
> kunnolla edes nyt. Sill{ me tied{mme, miten asiat todella tulevat
> olemaan, kunhan saamme ensin koko maan valjastettua byrokratian
> tuotantokoneistoksi!

Suomen byrokratian terveydenhoito-osa toimii jo nyt hyvin ja
tehokkaasti: se huolehtii paitsi el{vien my|s kuolleiden
terveydentilasta. Pari viikkoa sitten isois{ni sai kotikuntansa
terveydenhoitolautakunnan valvontaosastolta kirjatun kirjeen.

On j{{v{ ikuiseksi arvoitukseksi, mit{ kirje sis{lsi. Posti ei antanut
sit{ minulle ilman isois{ni allekirjoittamaa valtakirjaa, eik{
isois{ni ei voinut antaa valtakirjaa eik{ noutaa kirjett{ itse, sill{
h{n kuoli 9 vuotta sitten.
From: jokiniem@cs.Helsinki.FI (Jari Jokiniemi)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin?
Date: 29 Sep 92 07:48:30 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Department of Computer Science

In article <1992Sep28.150054.4757@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:
>In <29287@hydra.Helsinki.FI> jokiniem@cs.Helsinki.FI writes:
>> N|yrinkin hallintoalamainen p{{see p{{telmiss{{n yll{tt{v{n pitk{lle jo
>> pelk{st{{n sill{, ett{ h{n tekee er{{n perustavaa laatua olevan
>> (todistamattoman) oletuksen: ihmiset k{ytt{ytyv{t yleens{
>> samankaltaisissa tilanteissa suurinpiirtein samoja periaatteita
>> noudattaen. 
>
>  Vaan ei niin pitk{lle, ett{ h{n voisi luotettavasti ennustaa, ett{
>seuraavan nousukauden aikana toimiva hallitus ei voisi oppia edelt{jiens{
>virheist{.

Lienee syyt{ huomauttaa, ett{ ns. asiantuntijatkin ovat perin
erehtyv{ist{ joukkoa kysymyksiss{, jotka eiv{t ole suoranaisten hyvin
mallinnettujen luonnonlakien ohjaamia. Talousasiantuntijat tyypillisesti
ainakin Suuressa Maailmassa yritt{v{t mm. ennustaa p|rssikursseja. En
nyt muista en{{ tarkkoja l{hteit{, mutta huomattavan monesti heitt{m{ll{
tikkaa olisi p{{ssyt aivan yht{ hyv{{n tulokseen kuin seuraamalla ns.
asiantuntijoita. N{in huonossa seurassa n|yr{ hallintoalamainen ei ole
ollenkaan pahoillaan, vaikka h{n ei kykene sanomaan taloudesta mit{{n
sataprosenttisen varmaa. H{nelle riitt{{ hyvin se, ett{ h{nen
ennustuksensa noin yleens{ osuvat suurinpiirtein oikeaan. Se on h{nen
mielest{{n jo aika hyv{ tulos. 
-- 
Jari Jokiniemi /            / Technical Research Centre of Finland:
              /  OH2MPO    /    jjo@tik.vtt.fi                 +358 0 456 6009
DO IT NOW!   /  OH3BU     /   University of Helsinki: 
            /  HSC 1182  /      jokiniem@cs.Helsinki.FI jokiniemi@finuha.BITNET
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT)
Subject: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin?
Organization: University of Jyvaskyla
Distribution: sfnet
Date: Sat, 26 Sep 1992 12:54:02 GMT
X-News-Reader: VMS NEWS 1.20

In <29257@hydra.Helsinki.FI> korkiako@cs.Helsinki.FI writes:

> In <1992Sep24.105921.18754@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:
> 
> >  Kuvittelet noin olevan, mutta tied{tk| ihmisten preferenssit ja
> >p{{t|stentekotavat? Tulonsiirrot voivat lis{t{ ahkeruutta ja toimeliaisuutta.
> >Esimerkki: n{lk{inen ty|ntekij{ ei jaksa ty|skennell{ kuten hyvin ravittu.
> 	
> 	"n{lk{inen ty|ntekij{ ei jaksa ty|skennell{ kuten hyvin ravittu."
> 	Varmasti eritt{in relevantti esimerkki Suomessa. T{{ll{ jos joku
> 	on t|iss{ n{lk{sen{, niin kys. henkil| joko laihduttaa tai sitten
> 	ei ehtiny aamulla syy{ mit{{n. N{ille henkil|illek| pit{is sitten
> 	antaa lis{{ liksaa heid{n kurjan olotilansa vuoksi?
> -- 

   T{ll{ palastalla monet ovat v{itt{neet, ett{ progressiivinen verotus vie
ty|motivaation ja tekee ihmisist{ laiskoja. Esimerkkini n{lk{isest{
ty|ntekij{st{ osoittaa, ett{ v{ite on ep{tosi. Suppeamman v{itteen
Suomen progressiivinen verotus vie 70 %:lta ty|ntekij|ist{ ty|motivaation ja
tekee heist{ laiskoja perusteleminen on teht{v{ empiirisesti huolellisella
tutkimuksella. Sit{ ei todista mutu-tieto tai kavereiden puheet kes{ty|paikassa
10 vuotta sitten. Miss{ asiaa on tutkittu, miss{ tutkimus on julkaistu,
millaista kritiikki{ se on saanut? 
   On painavat perusteet ep{ill{, ett{ koko progressiivinen-verotus-vie ... 
h|pin{n toistaminen on vain halpahintaista propagandaa, jolla pyrit{{n
oikeuttamaan yhteiskunnallisen ep{oikeudenmukaisuuden lis{{minen.
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT)
Subject: Re: Progressio (oli Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin?)
Organization: University of Jyvaskyla
Distribution: sfnet
Date: Sat, 26 Sep 1992 12:40:30 GMT
X-News-Reader: VMS NEWS 1.20

In <1992Sep25.064931.5689@sai.vtt.fi> kissa@cortex.sai.vtt.fi writes:
> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:
> >   Opiskeluaikanani kielt{ydyin hyvin palkatusta, mutta sitovasta ty|paikasta,
> >koska siit{ tulleet ansiot olisivat olleet sik{li hy|dytt|mi{, etten olisi
> >ehtinyt kuluttamaan niit{.
> 
> Sen sijaan otitkin lainaa, jotta et olisi joutunut sitoutumaan
> ty|paikkaan ?

  Aivan, koska ty| olisi haitannut opiskelua.
From: jokiniem@cs.Helsinki.FI (Jari Jokiniemi)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin?
Date: 29 Sep 92 07:31:33 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Department of Computer Science

In article <1992Sep28.143621.2843@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:
>In <29284@hydra.Helsinki.FI> jokiniem@cs.Helsinki.FI writes:
>> P{{periaate on, ett{ tuottavasta ty|st{ ansaitsee enemm{n kuin
>> tuottamattomasta ty|st{. Tehokkaasta ty|st{ ansaitsee enemm{n kuin
>> laiskottelusta. Kuinka sin{ m{{rittelet oikeudenmukaisuuden?
>
>  On kovin vaikea verrata metallimiehen ja sairaanhoitajan ty|n "tuottavuutta".  
>J{lkimm{isen ty| on jopa v{ltt{m{tt|m{mp{{. Mutta oletetaan, ett{ tuottavuuden
>mittaaminen ei ole ongelma ja ett{ mit{ enemm{n ty|ntekij{ ahkeroi, sit{
>tyottavammin h{n ty|skentelee. Progressiivisen verotuksen vallitessa h{n saa
>itselleen sit{ enemm{n mit{ enemm{n h{n ahkeroi. Miksi v{it{t, ett{ n{in ei
>olisi, miksi et rehellisesti sano, ett{ h{n saa mielest{si liian v{h{n enemm{n?

Miksi laitat suuhuni itse keksimi{si sanoja? 

Olenko yhdess{k{{n kommentissa v{itt{nyt, etteik| progressiivisenkin
verotuksen systeemiss{ ihminen tienaa sit{ enemm{n, mit{ enemm{n h{n
ahkeroi? Sen sijaan olen tiet{{kseni sanonut vaikka kuinka monta
kertaa, kenties en juuri t{ll{ foorumilla, ett{ h{n tienaa liian v{h{n
enemm{n. T{m{n mahdollisen tiedonv{lityksess{ olevan pikku puutteen
korjaamiseksi kirjoitan siis nyt varmuuden vuoksi: h{n saa itselleen
liian v{h{n enemm{n. 
-- 
Jari Jokiniemi /            / Technical Research Centre of Finland:
              /  OH2MPO    /    jjo@tik.vtt.fi                 +358 0 456 6009
DO IT NOW!   /  OH3BU     /   University of Helsinki: 
            /  HSC 1182  /      jokiniem@cs.Helsinki.FI jokiniemi@finuha.BITNET
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: kissa@cortex.sai.vtt.fi     (Kimmo Saarinen)
Subject: Re: Hyvinvointivaltio ? (oli Re: Onko Suomella ...? P{{ttelyst{.)
Organization: Technical Research Centre of Finland (VTT/SAI)
Distribution: sfnet
Date: Tue, 6 Oct 1992 11:24:50 GMT

In article <1992Oct5.132949.20081@jyu.fi> 
VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:
>In <1992Oct2.135749.7850@sai.vtt.fi> kissa@cortex.sai.vtt.fi writes:
>> 
>> Jos hyvinvointivaltio mitataan sill{ palvelujen, tukien ja
>> oikeuksien m{{r{ll{/tasolla, mik{ on nyt, niin voidaanko
>> muutaman vuoden takaisen tason sitten osoittavan ei-hyvinvointivaltiota ?
>> 
>   Kun lukukausi- ja palvelumaksujen markkinoijat ovat selitelleet, 
> ett{ heid{n ehdotuksensa merkitsi vain vuoden 1985tasolle, he ovat 
> toisaalta olleet oikeassa, toisaalta valehdelleet. Keskim{{rin he 
> ovat ollet oikeassa, mutta kun katsotaan, miten heid{n ehdottamansa 
> tulonsiirtonsa jakautuisivat, on vertailukohta noin vuoden 1970 
> tienoilla. Ennen peruskoulu-uudistusta ja kansanterveyslakia ei 
> ollut hyvinvointivaltiota.

[h, puuttumatta tuohon tulonsiirtoon voinemme varmaan tarkastella,
kuinka paljon lukukausi- ja palvelumaksut sitten vesitt{isiv{t
koulutusta ja kansanterveyslakia.

Nyt minun t{ytyy tunnustaa, etten tunne kansanterveyslakia 
lakitekstin{, joten en pysty sanomaan, kuuluuko terveyskeskus-
k{ynnin maksuttomuus lakiin. Sellainen mielikuva minulla kuitenkin
on, ett{ terveyskeskusmaksu on joskus ollut, mutta poistettu t{ss{
vuosia sitten.

Sin{ns{ j{nn{{, ett{ olen syntynyt ja kasvanut lapsuuteni oppikoulun
kolmannelle luokalle asti ns. hyvinvointivaltion ulkopuolella.

Nuo maksut toisaalta on hieman kyseenalaisia ratkaisukeinoja, sill{
maksujen perimiseen t{ytyisi mahdollisesti luoda koneisto, joka
sekin tuottaa kuluja. Saavutettava hy|ty voi olla kyseenalainen.

Mutta asiaan. Jos kansanterveyslain (mink{ niist{ ?) tarkoituksena
on ollut saattaa terveydenhuolto jokaisen yhteiskunnan j{senen
ulottuville, niin vaikuttaako esim. terveyskeskusmaksu t{h{n
saavutettavuuteen ? Miten ?

Lukukausimaksujen periminen vie periaatteessa takaisin 70-luvulle,
juuri siin{, ett{ niit{ _peritt{isiin_. Mutta tuskinpa koululaitos
noin muuten muuttuu (ilmainen ruokailu peruskoulussa/lukiossa,
ilmaiset kirjat peruskoulussa, lukusuunnitelmat jne.).

Eli jos nuo perint{tavat jne. muistuttavatkin 70-luvun mallia
niin oleellista on katsoa, muttuuko j{rjestelm{ noin muuten,
eli ovatko ko. maksut nimenomaan oleellisia, j{rjestelm{n
romuttavia heikennyksi{. Muussa tapauksessa vertailusi
70-luvun tasoon j{{ vain halvaksi heitoksi.

	k@	(knih)
-- 
========================================================================
Kimmo Saarinen                         ! e-mail  kissa@cortex.sai.vtt.FI
Technical Research Centre of Finland   ! ... here ... and there ...
Medical Engineering Laboratory         !       ... usually nowhere ...
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: taipale@kiloapo.tele.nokia.fi (Pekka J Taipale)
Subject: Re: Suomalainen geeniaines
Organization: Finns for Global Warming
Distribution: sfnet
Date: Tue, 6 Oct 1992 07:27:05 GMT


Tuli muuten t{st{ geeniaineksesta mieleen, ett{ jos suomalaisten
lys{ht{nyt ryhti, lahnan lailla auki mollottava suu ynn{ muut
tuntomerkit johtuisivat geeniperim{st{, niin silloin varmaan Euroopan
kuningashuoneiden j{senten tuntomerkit sopisivat aika hyvin
orangutangin ja kampelan risteytykseen. T{ss{ er{{n{ viikonloppuna
ilmestyneest{ Euroopan kuningasperheit{ k{sitelleest{ iltap{iv{lehden
numerosta (kyll{, min{k{{n en tiennyt ett{ pit{isik| sit{ lukiessa
itke{ vai nauraa) k{vi ilmi miten poskettoman sis{siittoisia nuo
jalosukuiset ovat.

Ei, kyll{ se on kiinni jostain muusta. Ei Suomeen tarvita
ulkomaalaisia geeniperim{n takia (muut syyt ovat asia erikseen). Jos
halutaan, ett{ suomalaiset k{ytt{ytyv{t Euroopan ravintoloissa ja
lentokentill{ yht{ "hyv{n" n{k|isesti kuin muutkin, siihen p{{st{{n
kouluttamalla. Palauttamalla *kasvatus* ja *tapojen opetus* koulujen
piilo-opetussuunnitelmista niiden varsinaisiksi tavoitteiksi entist{
n{kyv{mm{ll{ tavalla. Opettamalla lapsia koulujen ruokaloissa sy|m{{n
sivistyneesti kyyn{rp{{t kyljiss{ kiinni. Ja niin edelleen.

--
Pekka.Taipale@hut.fi
From: jokiniem@cs.Helsinki.FI (Jari Jokiniemi)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin? Marx
Date: 28 Sep 92 07:46:57 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Department of Computer Science

In article <1992Sep26.152211.10880@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:
>In <29270@hydra.Helsinki.FI> jokiniem@cs.Helsinki.FI writes:
>
>> In article <1992Sep24.080312.13583@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:
>> >  Marx muotoili tiivisti inhimillisen oikeudenmukaisuuden maksiimin: 
>> >jokaiselle tarpeidensa mukaan, jokaiselta kykyjens{ mukaan.
>> 
>> Hevonpaskaa. Marx muotoili oikeudenmukaisuuden l{hinn{ siten, ett{ on
>> v{{rin, ett{ harvat rikastuvat sortamalla monia. Marxin mukaan on
>> oikein, ett{ monet ottavat aseet k{teens{ ja niiden voimalla vallan
>> ja vapauden sorrosta itselleen. Tuo Marxin ajatus on itse asiassa 
>> kohtuullisen kapitalistinen, noin perusteiltaan: on oikein, ett{ se joka
>> tekee ty|n, saa nauttia ty|ns{ hedelmist{. 
>> 
>
>  Silm{ilin Marxin ja Engelsin valittuja teoksia  (6 osaa, Edistys, Moskova
>1978). En valitettavasti l|yt{nyt kyseist{ kohtaa, mutta Kommunistisen
>puolueen manifestin luvun Proletaarit ja kommunistit lopussa (osa 2, s. 357)
>lukee:
> "Edistyneimmiss{ maissa voidaan kuitenkin soveltaa seuraavia toimenpiteit{:
>  ....
>  2. Korkea progressiivinen vero.
>  ....
>  8. Samanlainen ty|velvollisuus kaikille,....
>  ....
>  10. Kaikkien lasten yhteiskunnallinen ja maksuton kasvatus.....
>.... "
>  Herra Jokiniemi jatkanee Marx-opintojaan.

Sen herra Jokiniemi luultavasti tekeekin. Suosittelisin samaa herra
Hokkaselle. Varsinkin kun herra Hokkanen on ottanut vastineeksi
lauseita, jotka eiv{t mitenk{{n liity k{sitelt{v{{n asiaan - ts. siihen,
onko Marx muotoillut oikeudenmukaisuutta herra Hokkasen esitt{m{ll{
tavalla. 
-- 
Jari Jokiniemi /            / Technical Research Centre of Finland:
              /  OH2MPO    /    jjo@tik.vtt.fi                 +358 0 456 6009
DO IT NOW!   /  OH3BU     /   University of Helsinki: 
            /  HSC 1182  /      jokiniem@cs.Helsinki.FI jokiniemi@finuha.BITNET
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: julf@penet.fi (Ze Julf)
Subject: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin?
Organization: Penetic, Espoo, Finland
Distribution: sfnet
Date: Fri, 2 Oct 1992 09:25:06 GMT

Artikkelissa <VVIRRANK.92Oct2090341@plootu.Helsinki.FI>
vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski) kirjoittaa:

>Mina rohkenen vaittaa, etta n.90% heista saisi halutessaan tyota...
>ryhtymalla yrittajaksi.

Ja jotkut pirut viel{ siin{ sivussa saattaisivat ty|llist{{ muutaman
muunkin...

>Mutta harva uskaltaa ottaa sita riskia.

T{ss{ maassa harva uskaltaa ottaa mit{{n riski{. Mutta omapahan on
valintansa.

	Julf, jonka mielest{ el{m{ on kauhea riski. Kannattaisikohan sit{ riski{
	ollenkaan ottaa? Ent{ jos meneekin pieleen?

-- 
Johan Helsingius, Oy Penetic Ab, Kuusikallionkuja 3 B 25, 02210 Espoo, Finland
net: julf@penet.fi   bellophone: int. +358 0803 0659  fax: int. +358 013900166
Oouuummmmooouummmmaaaaooommmmuuuuaaaahhhoooommmuuummmmuuuuummmmmmaaaaaaaaaa...
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: julf@penet.fi (Ze Julf)
Subject: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin?
Organization: Penetic, Espoo, Finland
Distribution: sfnet
Date: Sun, 4 Oct 1992 07:21:56 GMT

Artikkelissa <BvK0u1.6B3@bsector.fi> iikoo@bsector.fi (Ilpo Kuivanen)
kirjoittaa:

>Mist{s muuten saavat sen alkup{{oman sille yritykselleen?  Pankit ovat
>saaneet turpiinsa sen verran pahasti noissa nousukauden rahanjaoissaan, ett{
>en{{ ei yksinkertaisesti tipu rahaa ilman kunnon vakuuksia, joka onkin aivan
>j{rkev{{.

T{m{ on tietenkin ongelma jos teet jotakin joka vaatii suuria
alkuinvestointeja. Silloin pit{{ k{{nty{ ulkomaisten pankkien puoleen. T{m{
nykypolitiikka vain tekee senkin vaihtoehdon vaikeaksi.

Mutta aika paljon voi tehd{ sellaista joka ei vaadi alkup{{omaa. Itse olen
k{ynnist{nyt kaksi firmaa sill{ minimip{{omalla 15.000. Molemmat ovat
menestyneet varsin kiitett{v{sti.

Tietenkin monet hankkeet menev{t puihin, mutta sellaista se on. Pit{{ uskaltaa
kokeilla, ja aina jotkut ideat toimivatkin. Suomessa ep{onnistuminen vain on
niin julmetun traagista, konkurssin tehnyt leimaantuu i{ksi. Olisiko ollut
parempi olla yritt{m{tt{?

	Julf, jonka olisi v{h{n vaikea kuvitella tekev{ns{ ansioty|t{ jonkun
	toisen palveluksessa...

-- 
Johan Helsingius, Oy Penetic Ab, Kuusikallionkuja 3 B 25, 02210 Espoo, Finland
net: julf@penet.fi   bellophone: int. +358 0803 0659  fax: int. +358 013900166
Oouuummmmooouummmmaaaaooommmmuuuuaaaahhhoooommmuuummmmuuuuummmmmmaaaaaaaaaa...
From: vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin? P{{ttelyst{.
Date: 6 Oct 92 09:34:37 GMT
	<1992Sep24.074427.13167@jyu.fi> <1992Sep24.125430.24181@sai.vtt.fi>
	<1992Sep24.135840.23283@jyu.fi> <1992Sep24.195221.29375@jyu.fi>
	<VVIRRANK.92Sep25093948@klaava.Helsinki.FI> <1992
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Finland
X-Reader: GNUS 3.13

In article <1992Oct5.170630.26826@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:
>In <VVIRRANK.92Oct5113454@plootu.Helsinki.FI> vvirrank@cc.Helsinki.FI writes:
>> Mihin perustuu kuvitelmasi, etta nyt lopetetaan hyvinvointivaltio?
>  Sopii tutustua hulttiorenki Viinasen kannanottoihin ja esimerkiksi Sailaksen
>ohjelmaan.

Valitettavasti Viinanen puhuu paljolti jarkea ja Sailaksen ohjelma on 
seurausta hyvaosaisten (joilla on tyota jne.) parkumisesta ja vaatimuksista,
ettei "saavutettuja etuja" saa leikata.
 
>> Ilmeisesti minun moraalini on hirvittava, kun vastustan sita, etta valtion
>> budjetista katettaisiin neljannes velalla. Jos mennaan yksityisiin ihmisiin,
>> niin kuinka luulisit jonkun 6000/kk nettotuloilla tulevan toimeen
>> 7500/kk menojen kanssa vuosikaupalla? Kuulostaa hiukan ylivelkaantuvalta...
>> 
>  Esimerkiksi opiskelijat ovat opiskelleet opintolainan turvin vuosikausia.
>Velkaantuneet. Ja valmistuttuaan maksaneet velat pois.

Koska on ollut inflaatio, joka on syonyt velan pois ja valtio, joka on
maksanut korkotukea tai takaa sita lainaa.  
Toisaalta valmistuttua tulee myos asuntolainat paalle. Sitten viela
lasten kasvatus. Uusi, isompi asunto lasten takia...

Ja nyt sitten valitetaan, etta vasta viiskymppisina paasee eroon velalla
elamisesta.

Tietysti jos loydat vastaavan joulupukin valtiolle niin mikas siina...
Ja voisit kylla kertoa, kuinka valtion tulot saadaan kasvamaan suhteessa
yhta paljon kuin opiskelijain tulot.

VV
From: jokiniem@cs.Helsinki.FI (Jari Jokiniemi)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin?
Date: 28 Sep 92 07:34:16 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Department of Computer Science

In article <1992Sep26.134359.9804@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:
>In <29259@hydra.Helsinki.FI> jokiniem@cs.Helsinki.FI writes:
>> 
>> Ehdottamasi verojen nosto ei riit{ juuri mill{{n veroprosentilla, mik{
>> tarkoittaa, ett{ on pakko turvautua ehdottamaasi lainanottoon. T{m{
>> puolestaan  laittaa inflaation py|rim{{n, mik{ tarkoittaa,
>> ett{ mummon rahojen ostovoima v{henee. Mummo saa toki pit{{ saman
>> markkam{{r{n omistukseessaan, niill{ markoilla vain ei saa ostettua
>> yht{ paljon kuin ennen. Mummo maksaa t{ll|in nimenomaan nuorten
>> virheit{.
>
>  Pienempi paha kuin hyvivointivaltion lopettaminen.

Mik{ on se hyvinvointivaltio, joka t{ss{ muka lopetetaan? Eik| Suomi
ollutkaan hyvinvointivaltio vuoden 1985 elintasolla?

-- 
Jari Jokiniemi /            / Technical Research Centre of Finland:
              /  OH2MPO    /    jjo@tik.vtt.fi                 +358 0 456 6009
DO IT NOW!   /  OH3BU     /   University of Helsinki: 
            /  HSC 1182  /      jokiniem@cs.Helsinki.FI jokiniemi@finuha.BITNET
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: pelle@lesti.hut.fi (timo pelkonen)
Subject: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin?
Reply-To: timo.pelkonen@hut.fi
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date:  6 Oct 92 07:17:08 GMT

In <1992Oct5.194954.191@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:

>>vastannet nyt yst{v{llisesti kysymykseen: paljonko maksoi? mit{
>>maksoi vapaaoppilaan lukukausimaksu ja ruokailu? 

>  1970-luvun alussa lukukausimaksu oli muistaakseni 250-300 mk, mik{ vuoden 1989
>rahassa elinkustannusindeksin mukaan on 1250-1500 mk. Ruokailun hintoja en
>muista, koska tyydyin ev{isiin (voileip{{ maidon kera). Koulumatka oli 8
>kilometri{, sulan tien aikana ajoin sen polkupy|r{ll{, muulloin linja-autolla.
>Matkat oli maksettava itse. 

ent{ vapaaoppilaat? heit{kin oli kertomasi mukaan.
pv: jos haluaa s{{st{{ asumiskustannuksissa asumalla korvessa, joutuu
maksamaan matkakustannulksissa.


>  Otetaan konkreettiseksi esimerkiksi yksi Suomen etninen v{hemmist|,
>mustalaiset. He kelpaavat my|s olellisilta osin edustamaan monia
>valkolaisia, jotka syrj{ytyv{t tai syrj{ytet{{n yhteiskunnassamme ja
>koulutusj{rjestelm{ss{mme. Her{{ ep{ilys, ett{ herra Pelkonen uskoo, ett{
>mustalaislapset ovat heikkolahjaisempia kuin valkolaislapset, kun n{m{ eiv{t
>koulussa ole p{rj{nneet. Ett{ herra Pelkosen mielest{ mustalaislasten "ruuti on
>m{rk{{" eik{ heid{t syrj{{n sys{{v{ss{ j{rjestelm{ss{ ei ole mit{{n
>korjattavaa. Olisihan mustalaisylioppilas pyh{inh{v{istys! 

noniin runosielu. syy mustien koulujak{ym{tt|myyteen ei ymm{rt{{kseni
ole heikkolahjaisuus (n{inp{ muuten tv:ss{ yhden mustivesselin, joka
opiskeli Hy:ss{, mik{ lienee hyv{ osoitus harrastuksen harvinaisuudesta
ko alakulttuurissa), vaan paperitouhun alhainen arvostus heimossa.
mielest{si olet l|yt{nyt abs onnen (opisk., koulutus) ja haluat jakaa 
sen muitten kanssa. valitettavasti olet samassa jamassa kuin muutkin
uskovat: oppisi ei voi menn{ kaikille jakeluun. meit{ on moneksi.
lahjakkuus (^=ruuti) on m{rk{{ (^= kiinnostus asiaan puutuu).
onko mit{{n mielt{ tuputtaa koulua ihmiselle, joka ei siit{ ole
kiinostunut? vastaavasti tilanteesta k{rsii my|s se, joka olisi kiinnostunut.
kenties tasa-arvoa, mutta tasa-arvoa vain itsens{ vuoksi. pit{isik|
kaikille opettaa joikaamista tai raviurheilua koska jotkut niit{ harrastavat?
tietenk{{n ei, koska kyseess{ on v{hemmist|kulttuuri, enemmist|kulttuuria
haluat ty|nt{{ ihmisille vaikka v{kisin.

 
-- 
{{nest{m{ll{ voit vaikuttaa.                        timo.pelkonen@hut.fi
vaikuttaa on teonsana, joka on johdettu yleisnimest{ vaikku l. korvavaha.