From: c34657b@saha.hut.fi (Tuomas Viljanen)
Subject: Re: Reaalipolitiikan oppitunti #2
Organization: The Nibelungenlied Incorporated
Distribution: sfnet
Date: Mon, 11 Jan 1993 16:48:30 GMT

In article <1993Jan10.210402.24043@jyu.fi> vmho@jyu.fi (Veli-Matti Hokkanen) 

>  Ymm{rret{{n hyv{ntahtoisesti valistusupseerimme sekavaa kirjallista 
>esityst{. H{n siis esitti reaalipolitiikaksi kutsumansa teorian 
>kansainv{lisen politiikan kulusta (aksiomit 1-4), h{n v{itt{{, ett{ (i)
>tuo teoria on tosi

Talla hetkella kaikki havainnot historiasta ja nykypaivasta tukevat ko.
"teoriaa", eika vastakkaisiakaan reaalimaailman havaintoja ole. Nainollen
tata "teoriaa on pidettava oikeana, halusimmepa sita tai emme.

 ja lopuksi h{n esitt{{ moraalisen julistuksen, ett{ 
>(ii) on oikein, ett{ valtiot  toimivat moraalittomasti. T{h{n julistuk-

Taas Hokkanen vaaristelee lausumaani tahallisesti. En sanonut sanallakaan,
etta olisi (moraalisesti) oikein, etta valtiot toimivat moraalittomasti;
totesin vain, etta valtiot toimivat nain, valtiot ovat aina nain toimineet
ja valtiot tulevat aina nain toimimaan, silla muulla tavoin toimimalla on
edessa tuhoutuminen. On kumma, kuinka vaikeaa joillekin ihmisille on reali-
teettien myontaminen. Se, etta totean, etta Pohjois-Koreassa on diktatuuri,
ei tee minusta mitenkaan juche-aatteen kannattajaa.

>seen h{n viekoittelee esitt{m{ll{ tosiasialauseen, ett{ (iii) moraali-
>sesti toimiva valtio tuhoutuu.

Rupeapa poliitikoksi, niin huomaat tuon ns. kantapaan kautta.
Olet myos unohtanut yhden tarkean sanan. Nimittain totesin, etta
_vain_ moraalisia keinoja kayttava valtio tuhoutuu; sellainen valtio,
joka kayttaa moraalisia keinoja, mutta tarvittaessa on valmis kayttamaan myos
moraalittomia keinoja, jos on tarvis, ei.

Eli niinkuin Macchiavelli olisi sanonut: Ruhtinaan tulee nayttaa viattomalta
kuin lampaan, mutta oltava tarvittaessa kavala kuin kaarme.

>   Lauseita (i) ja (iii) valistusupseerimme perustelee sill{, ett{
>on ikuinen totuus, ett{ roistojen maailmassa hyveellinen ruhtinas
>menestyy vain k{ytt{m{ll{ roistojen keinoja. Perusteluksi t{m{ ei 
>kelpaa, sill{ j{{ osoittamatta, ett{ maailma on ikuisesti roistojen 
>maailma. Sit{ ei osoittanut Macchiavelli eik{ sit{ kukaan muukaan
>kykene osoittamaan, sill{ kyseess{ on yleislause. Muutenkin yleis-

Lause pitaa paikkaansa sina tapauksessa, jolloin hylkaamme kasitteen
"hyveellinen ihminen" ja toteamme, etta kaikki ihmiset ovat roistoja, vain
roistomaisuuden aste vaihtelee (eli taysin naiivin rehellista ihmista ei ole
edes olemassa, vaan kaikki pelaavat jollakin tavalla omaan pussiinsa saantoja
kiertaen silloin kun se onnistuu), josta seuraa, etta maailma on ikuisesti
roistojen maailma. Talloin lause on absoluuttisesti tosi. Vastavaitteista
todettakoon, etta se, joka synniton on, heittakoon ensimmaisen kiven.
Heti, kun Hokkanen on valmis nayttamaan taysin altruistisen ihmisen (siis
reaalimaailmasta), joka on onnistunut paasemaan valtaan, ja sailyttamaan myos
sen, on potentiaalinen vastaesimerkki loytynyt, mutta se ei siita huolimatta
kumoa alkuperaista vaitetta.

>lauseiden (i) ja (iii) osoittamiseen ep{tosiksi riitt{{ yksi vasta-
>esimerkki. 
>  Lause (i) on ep{tosi, sill{ kansainv{lisess{ politiikassa vahvin
>ei aina sanele, mit{ tehd{{n: esimerkiksi massiivinen sotilaallisen 
>voiman k{ytt{minen onnistuu vasta kun oman maan v{est|n huomattava 
>enemmist| saadaan se hyv{ksym{{n. 

Vaarin. Riittaa, kun _armeijan_ enemmisto saadaan se hyvaksymaan, ja riittaa,
etta a) armeija on riittavan toimintakykyinen b) siina on riittava kuri c)
johtajalla on riittavasti itseluottamusta kayttamaan armeijaansa tarvittaessa
omaa kansaansa vastaan. Ja jollei johtaja saa kansaa hyvaksymaan toimiaan,
niin han ei tuolloin _ole_ mikaan vahva johtaja (ja tuolloin tuomittu havia-
maan). Talloin vastapuoli onkin se vahvempi osapuoli, ja sanelee ehdot.
Eli vahvin on edelleenkin oikeassa. Taas yksi Hokkasen korttitaloista luhistui.

>  Lauseessa (iii) valistusupseerimme ei t{sment{nyt, miss{ ajassa
>moraalisesti toimiva valtio tuhoutuu. 

Se ei ole oleellista; oleellista on se, etta ennemmin tai myohemmin nain kay.

>on luokkaa 10 v. Luetelkoon valistusupseerimme, mihin moraalittomuuk-
>siin Ruotsi, Luxemburg ja Australia ovat ryhtyneet viimeisen 30 vuoden
>aikana v{ltt{{ksen tuhoutumisensa.

Hursti tietaisi asian minua paremmin, mutta kuvitteleeko Hokkanen tosissaan
_diplomatian_ olevan jotakin kriketinpeluuta ? Siina, jos missa, likaisia 
temppuja ja lehmankauppoja oikein tehdaankin ! Ruotsi on myynyt aseita ympari
maailmaa (saadakseen nain testattua niiden kenttakelpoisuutta kehitysmaiden
kansalaisten kustannuksella). Riittaako ?
 
>  Lauseen (ii) moraalista kelvollisuutta k{sitteli jo Sokrates
>(Gorgias-dialogi): on moraalisesti hyv{ksytt{v{mp{{ k{rsi{ v{{ryytt{
>kuin tehd{ sit{.

Tuota Hokkanen selitteli jo aikaisemminkin, mutta minua ei paljoa itseani
lohduta se, etta saan surmani viattomana jonkun roiston surmaamana. Nahdakseni
tallaisessa tilanteessa pitaa ampua ensin. Eli on oikein tehda vaaryytta, jos
sita tekemalla kyetaan estamaan viattomalle koituva vaaryys.

Mikali Hokkanen on muuta mielta, opetelkoon sitten syomaan moraalia.

>>>  Realistinen suhtautuminen maailmaan tai suurpolitiikkaan
>>>ei vaadi moraalin kielt{mist{: moraalinormi tai -s{{nt|
>>>ei kumoudu vaikka sit{ vastaan rikotaankin. 
>
>>Niinkuin Hokkanen varmasti tietaa, ei moraali ole mitaan absoluuttista, yleis
>>patevaa tai kollektiivista entiteettia, vaan subjektiivinen, yksilokohtainen
>>asia. Moraalinormit eivat ole mitaan luonnonlakeja tai itsenaisia reaalimaail

>  Ehei, moraali on nimenomaan yhteis|llinen ilmi| kuten kieli. Eri 
>yhteis|iden moraalit voivat joiltakin osin poiketa toisistaan. Ontologi-
>altaan artikuloidut moraalik{sitykset ovat maailma 3:en olioita (Popper!)
>ja ne ovat itsen{isesti olemassa kuten matematiikankin oliot.

Siihen aikaan kun itse luin elamankatsomustietoa, niin sain taysin vastakkaista
informaatiota. Eli moraali maailmassa, jossa ei jumalia ole, on suhteellinen,
subjektiivinen asia, ja perustuu (ihmis)yksiloiden omiin moraalikasityksiin. 
Yhteiskunnalliset moraalisaannot (kuten laitkin) ovat ihmisten keskinaisiin
sopimuksiin perustuvia saantoja, eli niita ei voida perustella oletetuilla
luonnonlaeilla tai tosiasioilla (kuten jumalalliseen ilmoitukseen perustuvassa
absoluuttisessa moraalissa). Erilaisia moraalijarjestelmia annettiin esimerk-
keina kristillinen (abs.), marxilainen (vaitt. ol. suht, tod. abs) ja humanis-
tinen (suht.), jota tarjottiin yleispatevaksi moraalisaannostoksi. Siina tar-
jottiin korkeimmaksi arvoksi ihmista, ja moraalin tarkoitus on ihmisyyden
sailyttaminen. Mutta moraalin perustaksi voidaan ottaa muitakin korkeimpia
arvoja: rotu, puolue, valtakunta, biosfaari, luonto jne, ja naiden pohjalta
voidaan luoda aivan yhta hyvia ja patevia moraalijarjestelmia kuin humanisti-
sestakin (joskin miellyttavia ne eivat ole, mutta kuka tassa on hedonismista
puhunutkaan ?). Esim. ihmislajin on tuhouduttava, jos se vaaditaan biosfaarin
sailyttamiseksi, kuten Linkola sanoo. Eihan se tietenkaan _ihmisista_ kivaa
ole, mutta mita siita tuumivat ne olennot, jotka tulevat ihmisen jalkeen ?

Myos Westermarck todisti, etta absoluuttisia moraalisaantoja (moraaliolioita)
ei reaalimaailmassa ole; moraali muuttuu kulttuurista toiseen ja aikakaudesta
toiseen. Moraali on jatkuvassa, dynaamisessa muutostilassa, ja samoin moraali-
saannot muuttuvat kaiken aikaa.

>Moraalia
>ei voida mielivaltaisesti muuttaa tilanteen mukaan sen enemp{{ kuin
>7 + 5 = 13

Mutta kun moraali ei ole mitaan matematiikkaa:

Se, mita muistan ET:sta on, etta

1) moraalisaannot perustuvat yksiloidenvalisiin keskinaisiin sopimuksiin
2) ne eivat ole olemassaolevia kasitteita samoin kuten luonnonlait
3) niita voidaan, ja tuleekin, muuttaa tarpeen vaatiessa, kuten muitakin
   sopimuksia, kuten esim. lakeja

>>Suhteellinen moraali on ruma asia, enka haluaisi elaa tallaisessa
>>maailmassa, mutta koska poiskaan ei paase, niin parasta on vain tulla 
>>toimeen sen kanssa.
>
>  Eip{ valistusupseerimme mieleen ole tullut, ett{ maailmaa voidaan
>muuttaa.

Politrukkimme ei ole kai milloinkaan kuullut termeja "maailmanparantaja",
"idealisti", "taivaanrannan maalari", "haaveksija" tai "haihattelija" ?
Mielummin pidan jalat maassa ja otan realiteetit realiteetteina kun yritan
turhaan muuuttaa niita. Niita on mielestani maailmanhistorian aikana yritetty
riittavan monta kertaa turhaan kielta ja muuttaa, ja aina on tuloksena
ollut katastrofi, viimeksi sosialistisessa maailmassa.

Lyhyesti: Vain realiteettien ilmenemismuotoja voidaan muuttaa. Ei itse
realiteetteja. Piste.




--++ Tuomas Viljanen                     ++ For a battle like Crecy, you do ++
  ++ Lahderanta 20 A 19                  ++ not need a military genius like ++
  ++ SF-02720 Espoo FINLAND              ++ Edward III. All you need is an  ++
  ++ 358-0-592175 or c34657b@saha.hut.fi ++ idiot like Duke of Alencon.     ++
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka