From: kovacevic@qut.edu.au
Newsgroups: soc.culture.bosna-herzgvna
Subject: REPETITIO MATER STUDIORUM EST
Date: 15 Dec 92 11:06:01 EST
Organization: Queensland University of Technology

7) Rat u BiH unistio kulturna dobra neprocenjive vrednosti

Neprijatelj nije prezao ni od mrtvih pa tako vise nema cuvenog groba
Alekse Santica u Mostaru, nema niti jednog Andricevog obelezja u
Visegrdau, Travniku i Sarajevu, nema Copicevih, Corovicevih niti
Selimovicevih spomenika...  Srbi i svi drugi, racunajuci i Evropu,
nemaju vise najvece srpske svetkovine Prebilovaca, a na unistenom
groblju Decijih lobanjica kraj Prebilovaca, dakle na mestu gde su
bile sahranjene lobanje nerodjene dece, HOS-ovci i "beretke", igrali su
"nogomet".

Na podugom spisku unistenih spomenika su jos manastir Zavala u Popovom
Polju i jos 30 crkava, u Hercegovini, od kojih je sest iz doba
Vukana Nemanjica. Unistena je i pravoslavna crkva u Brankovcu kod
Mostara, za koju su dukate svojevremeno dali ruska carica i turski
sultan, a poznata je "kao bogomolja sa najvise bakra i zlata na
Balkanu". Nema ni male crkvice u porti ove crkve, koja je jos starija i
predstavlja biser srpske sakralne arhitekture. Unistena je zaduzbina iz
XV veka Hercega Stjepana u Gorazdu gde je bila prva stamparija u BiH
(1519. godine) i to istovremeno kad je sva stampa pisala o pozitivnom
efektu deblokade Gorazda.

Zasad jos nema potpunih podataka o srusenim spomenicima u severnoj
Bosni i banjaluckoj regiji, ali se zna da je na podruciju
zvornicko-tuzlanske eparhije poruseno 35 crkava. Ipak daleko najvece
stete nanesene su srpskoj kulturnoj bastini Sarajeva. Unisteni su ne
samo zidovi i freske vec celokupna dokumentacija koja, pored ostalog,
govori i o poreklu muslimana, koji su tako svesno isli na zatiranje
tragova svog postojanja na ovim prostorima. Naime, znajuci dobro da je
sve lepo nekad davno zapisano "kako su Kurtovici, Rizvanbegovici,
Hadzibegici, Hadzihusrefbegovici i drugi, postali od Jovica, Vukovica,
Stajica, Zarica...", svesno su zatrli tragove vlastitog porekla, sto im
je bio zivotni cilj. Spaljeno je kompletno blago "Prosvjete" tako da
nije ostala ni spajalica. Na ikonama i slikama srpskih knezeva,
vojvoda, careva i kraljeva, ostavljali su tragove "niskih bioloskih
potreba".

Unisteno je preko 30.000 naslova u biblioteci "Prosvjete". Ogromno
kulturno blago izgorelo je i u "Vijecnici", kada su muslimani imitirali
paljevine Rajhnstaga i Banskih dvora.  Unistene su i kompletne
galerije srpskih slika po Sarajevu, osim nekolicine koja sluzi za
kojekakve manipulacije.

Unisteno je blago neprocenjive vrednosti koje je potrebnije nesrecnoj
Evropi nego Srbima. Sruseno je sve ili skoro sve srpsko u kulturnoj
bastini Sarajeva, koji je bio najveci srpski grad posle Beograda. I
najstariji, a ne kako smo svi mi naseli kvazi istoricarima "da je u XVI
veku Sarajevo gradio neki Husrefbeg". Koji Husrefbeg, kada je u
Sarajevu u XIV veku gradjena grandiozna pravoslavna crkva, a velike
crkve se grade samo u velikim gradovima.

8) Iz naseg narodnog stvaralastva

Tamni vilajet - bajka

Pripovijeda se kako je nekakav car, dosavsi s vojkom na
kraj svijeta, posao u tamni vilajet, gdje se nikad nista ne
vidi. Ne znajuci kako ce se natrag vratiti, ostave ondje
zdrebad od kobila da bi ih kobile iz one pomrcene izvele.
Kad su usli u tamni vilajet i isli po njemu, sve su pod nogama
osje'ali nekako ositno kamenje i iz mraka nesto povice:
- Ko ovoga kamenja ponese kajace se, a ko ne ponese, kaja'e se!
Gdjekoji pomisli: - Kad cu se kajati, zasto da ga nosim?
Gdjekoji: - Daj barem jedan da ponesem!
Kad se vrate iz tame na svijet, a to ono sve bilo drago kamenje.
Onda oni koji nijesu ponijeli stanu se kajati sto nijesu, a
oni sto su ponijeli, sto nijesu vise.

9) Narodne izreke

Narodne izreke su veoma sazete, nastale u svakodnevnom govoru kao plod
mnogovekovnod iskustva. U njjima nema gotovo ni jedne suvisne reci, a
mnoge sastoje samo od jedne ili dve reci.Navescemo samo nekoliko
primera: "Veci katolik od pape", "Dvanaesti je cas", "Gasi slamom
vatru", "Dogorelo mu do nokata", "Zivi u oblacima", "Ide kao po
jajima", "Iznosi prljav ves", "Juri sojke", "Ispicutura".  Ovo smo
naveli da bi se uocila razlika izmedju narodnih poslovica i izreka:

Ovoga puta saljemo vam sledece izreke:

- Ako je trava pokosena, nije korjenje.
- Bice bolje, ako ne bude losije.
- Bez glave ne valja ni ekser, a kamo li covjek.
- Gospode, ako kaznis gresnike, ko ce ostati?
- Dobro je, ali ovako vise ne moze.
- Djavo, kad ne zna sta da radi, pita zenu.
- Zeno, sto nisi tudja, umro bih za tobom.
- Zapalio kucu da izgore misevi.
- Idi za muvom, dospeces na dubiste.
- Isla bi baba u Rim, ali nema s cim,
  Kupila bi svasta, ali nema za sta.