HDTenEightyP/NetNews huggingface dataset:
From: co@bildsun1mednet.gu.se (Christer Olsson)
Newsgroups: swnet.unix
Subject: Re: xrn minneshungrigt?
Date: 1 Oct 92 09:37:15 GMT
Distribution: swnet
Organization: MedNet, University of Gothenburg

In article <14627@chalmers.se>, biorn@phc.chalmers.se (Bjorn Sandell) writes:
|> In article <1992Sep30.164720.18313@gdunix.gd.chalmers.se>, co@chrom1.mednet.gu.se (Christer Olsson) writes:
|> |> 
|> |> Jag h}ller p} och grejar lite med xrn 6.17. Det verkar dock som det
|> |> kr{ver mycket minne d} det inte g}r att k|ra p} v}ra diskl|sa maskiner
|> |> som bara ger ca 10 meg virtuellt minne. Det tycks som man beh|ver
|> |> ha }tminstone 15 meg virtuellt f|r att det skall fungera vilket
|> |> g|r att jag inte kan k|ra xrn localt p} s} m}nga maskiner.
|> |> 
|> |> 
|> |> [r det riktigt att den f|rbrukar s} mycket minne, eller {r det kanske
|> |> n}got fel vid kompileringen? Hur fungerar xrn f|r er andra annars?
|> |> 
|> |> /Christer
|> 
|> Under AIX3.1:
|> 
|> pts/2 18:46 fkrs1[11] ps v 3624
|>    USER   PID    TTY PGIN  SIZE   RSS   LIM  TSIZ   TRS %CPU %MEM CMD
|>   biorn  3624      -  379  1652  1700    xx   166   140  1.6% 11% xrn 
|> 
|> men man kan inte vara s{ker p} att ps talar sanning..
|> 
|> Maskinen har 16MB RAM och 60MB virtuellt minne
|>

S} h{r ser det ut under SunOS 4.1.1 p} en SUN IPX.

  PID TT STAT  TIME SL RE PAGEIN SIZE  RSS   LIM %CPU %MEM COMMAND 
12571 p4 S     0:08  5 12   138812504  224    xx  0.0  1.6 xrn
Newsgroups: swnet.general
From: davpa@ida.liu.se (David Partain)
Subject: semester i Kenya/Tanzania
Organization: University of Linkoping, Dep't of Computer Science
Distribution: swnet
Date: Tue, 29 Sep 1992 10:36:09 GMT

r det ngon som har varit p semester i Kenya och/eller Tanzania?  Jag
skulle grna frga dej om ngra saker...

-- 
David Partain                   |  dlp@ida.liu.se
IDA, University of Link\"oping  |  work phone:  +46 (013) 28 26 08
S-581 83 Link\"oping, Sweden    |  telefax:     +46 (013) 28 26 66
Newsgroups: swnet.politik
From: bengtl@maths.lth.se (Bengt Larsson)
Subject: Re: [nnu ett f|rs|k (Politik som reglerteknik (var: Organisk samh{llssyn))
Organization: Lund Institute of Technology, Sweden
Distribution: swnet
Date: Tue, 29 Sep 1992 13:47:45 GMT

In article <1992Sep29.113557.28603@kth.se> petrus@stacken.kth.se (Lars Petrus) writes:

>   N{r vi blir konkreta f|rsvinner naturligtvis enigheten... Jag erk{nner
>inte att regeringen m}ste ta ansvaret i en b|rskris. Kan du, som f|respr}kar
>det, f|rklara exakt vad det inneb{r, och p} vilket s{tt det g|r saker b{ttre?

F|r n{rvarande inneb{r det ett sparpaket f|r att skapa f|rtroende f|r kronan.
Det {r ju ingen b|rskris, utan en valutakris.

>   Ska staten f|rbjuda b|rskurserna att sjunka med mer {n  1% per dag, eller 
>vad?

Jag skrev ett f|rslag innan. Du kan ju kommentera det.

>   Att de flesta kallar p} regeringen, b}de n{r det verkligen g{ller och
>annars, {r mig bekant. Den har ju makten. 

Riktigt.

>
>>Dessutom (och inte egentligen i anknytning till detta) v{nder jag mig
>>mot det missvisande anv{ndningen av ordet "reglering". Jag menar allvar.
>>"Reglering" betyder inte "styrning". Reglering {r det vad en regulator
>>g|r p} en }ngmaskin, s} att den inte skenar. "Reglering", som i
>>"reglerteknik". Fundera p} det ocks}.
>
>   Menar du...
>1) Man borde inte anv{nda order "reglering" om f|rbjudande lagstiftning, 
>eftersom det {r en felanv{ndning av en reglerteknisk fackterm, eller...
>2) Statens styrning b|r inte ske i form av detaljregler, utan mer generella
>automatiska system som korrigerar o|nskade effekter av den grundl{ggande
>marknadsekonomin?

Jag menar 2).

>   Att se politisk styrning i reglertekniska termer kan vara intressant.
>Jag s}g n}gon h{romdan som menade att det politiska systemet normalt har
>en reaktionstid p} sex }r. Tv} }r f|r att inse att det finns ett problem,
>tv} }r f|r att utreda det, ett }r f|r att utforma en lagstiftning, och s}
>tr{der den i kraft }ret efter, Alla som har studerat reglerteknik inser
>vad en s}n tidsf|rdr|jning har f|r konsekvenser f|r styrningens kvalitet.

Skulle 6 }r vara ett genomsnitt??

>   Dessutom {r det ett system som best}r av miljoner intelligenta varelser
>man f|rs|ker reglera. Systemet {ndrar sig of|ruts{gbart under regleringens
>p}verkan.

N}, det {r ju sant.
-- 
Bengt Larsson - bengtl@maths.lth.se

Newsgroups: swnet.politik
From: petrus@stacken.kth.se (Lars Petrus)
Subject: Politik som reglerteknik
Organization: Stacken Computer Club, Stockholm, Sweden
Distribution: swnet
Date: Tue, 29 Sep 1992 16:48:59 GMT

 bengtl@maths.lth.se (Bengt Larsson) writes:
> petrus@stacken.kth.se (Lars Petrus) writes:
>
>>   N{r vi blir konkreta f|rsvinner naturligtvis enigheten... Jag erk{nner
>>inte att regeringen m}ste ta ansvaret i en b|rskris. Kan du, som f|respr}kar
>>det, f|rklara exakt vad det inneb{r, och p} vilket s{tt det g|r saker b{ttre?
>
>F|r n{rvarande inneb{r det ett sparpaket f|r att skapa f|rtroende f|r kronan.
>Det {r ju ingen b|rskris, utan en valutakris.

  Jahaja. Det ser jag som en politiskt skapad kris. Det {r klart att
det {r politikerna som ska fixa det de f|rst|rt.

>>   Ska staten f|rbjuda b|rskurserna att sjunka med mer {n  1% per dag, eller 
>>vad?
>
>Jag skrev ett f|rslag innan. Du kan ju kommentera det.

   Tyv{rr kan jag inte p}minna mig det. Jag {r r{tt stressad.

>>   Menar du...
>>2) Statens styrning b|r inte ske i form av detaljregler, utan mer generella
>>automatiska system som korrigerar o|nskade effekter av den grundl{ggande
>>marknadsekonomin?
>
>Jag menar 2).

   Bra. Ju mer generella regler desto b{ttre. Det v{rsta som finns {r
byr}kratiska detaljregler. Jag l{ste idag om ett bygge av en 
globenliknande byggnad i USA som fick avbrytas halvv{gs eftersom
den inte hade balkar var 40-onde cm. Globar bygger man ju med trianglar...

>>   Att se politisk styrning i reglertekniska termer kan vara intressant.
>>Jag s}g n}gon h{romdan som menade att det politiska systemet normalt har
>>en reaktionstid p} sex }r. Tv} }r f|r att inse att det finns ett problem,
>>tv} }r f|r att utreda det, ett }r f|r att utforma en lagstiftning, och s}
>>tr{der den i kraft }ret efter, Alla som har studerat reglerteknik inser
>>vad en s}n tidsf|rdr|jning har f|r konsekvenser f|r styrningens kvalitet.
>
>Skulle 6 }r vara ett genomsnitt??

   Jag vet inte. Han hade skrivit en l}ng uppsats om politik ur ett system-
vetenskapligt perspektiv som man kunde h{mta via ftp, men det gjorde jag inte.


  -  -  -  -
"Sometimes it is said that man cannot be trusted with the government of
 himself.  Can he, then, be trusted with the government of others?"
                                --- Thomas Jefferson

Newsgroups: swnet.politik
From: ulfb@ulfb.nada.kth.se (Ulf Berggren)
Subject: Re: Extremh|ger (var Re: Partier)
Organization: Royal Institute of Technology, Stockholm, Sweden
Distribution: swnet
Date: Tue, 6 Oct 1992 15:31:32 GMT

In article <1afv5dINNp99@corax.udac.uu.se> andersa@Riga.DoCS.UU.SE (Anders Andersson) writes:
>In article <1992Oct1.152316.8527@kth.se>, ulfb@ulfb.nada.kth.se (Ulf Berggren) writes:
>> >F|r att ytterligare f|rvirra terminologin kallas gammelkommunisterna
>> >i Ryssland numera f|r "h|ger", medan demokraterna som s|ker sig mot
>> >v{st och kapitalismen blir "v{nster". I Estland {r det dock tv{rtom,
>> >att d|ma av n}got TV-reportage h{romdagen. Hur skall man ha det?
>> 
>> I m}nga fr}gor har partierna i v{st hamnat mer och mer }t v{nster,
>> medan kommunisterna i Sovjet konserverat sina }sikter. D{rf|r {r det ej
>> s} m{rkligt att man kan uppleva att de st}r till h|ger, och kanske {r
>> det d{rf|r de har s} l{tt att samarbeta med h|gernationalister.
>
>Samarbetar de pga att de har en gemensam ideologisk etikett,
>eller vad?
>
>Gammelkommunisterna i Ryssland kallas "h|ger" f|r att de {r
>konservativa. Nationalisterna (jag antar att du h{r r{knar
>in tsaristerna) kallas "h|ger" f|r att de {r reaktion{ra.
>Demokraterna i Estland kallas "h|ger" f|r att de {r liberala.
>Gammelkommunisterna i Estland kallas "v{nster" f|r att de {r
>kommunister, men jag kan inte inse att de skulle vara mindre
>konservativa {n sina meningsfr{nder i Ryssland.
>
>Jag har intrycket att det snarare handlar om enighet i diverse
>mer eller mindre konkreta fr}gor (s}som t.ex. motst}ndet mot
>den frihetliga nyordningen) {n om n}gon ideologisk gemenskap.
>H|ger-v{nster-terminologin {r som sagt en enda soppa. I den
>h{ndelse de revanschsugna nationalisterna skulle komma till
>makten i Ryssland, s} skulle de f|rmodligen g|ra sig av med
>kommunisterna s} snart de kan avvara deras r|ster.

Ja, ideologin {r knappast gemensam.
Visst {r det en soppa, d{rf|r blir rysskommunisterena h|ger om
man tar h{nsyn till vissa fr}gor, v{nster om man v{ljer andra.
[r det verkligen gammelkommunister i Estland?
H|r inte de till dem som blivit
mer socialister {n kommunister, de h|r v{l till den
demokratiska kartan liksom den demokratiska h|gern som varken
{r gammalkommunistisk eller ultranationalistisk?

En intressant sak i sammanhanget f|rresten. Det {r knappast k{nt
att n}gon (KGB?) planerade en ny kupp i Ryssland nu i augusti.
Man gick s} l}ngt att man st{ngde av e-mail i 2 veckor.
Men det blev ingen kupp utan det slogs allts} p} igen.
Allt detta {r enligt ett e-mail fr}n en ryss efter de 2 veckorna.
Kanske var man inte tillr{ckligt starka ({n?). [ven om risken
f|r ett revanschistiskt makt|vertagande antagligen {r ganska
liten {r den helt klart st|rre {n att nazisterna skulle komma
till makten i Tyskland p} 30-talet...


Newsgroups: swnet.politik
From: ingvar@kullmar.se (Ingvar B{ckestrand)
Subject: Re: Ekonomisk historik
Organization: Firma Bo Kullmar Datakonsult
Distribution: swnet
Date: Thu, 1 Oct 1992 20:17:43 GMT

In <7243@pkmab.se> ske@pkmab.se (Kristoffer Eriksson) writes:

>[r det n}gon som minns lite n{rmare vad det var f|r krissituation som
>gjorde att man beslutade binda kronans v{xelkurs till ECU i st{llet f|r
>den valutakorg den var bunden till tidigare, och {r det n}gon som kan
>p}minna sig varf|r vi har en mer eller mindre fast v{xelkurs (mellan
>devalveringarna) till att b|rja med |ver huvud taget?

Det m}ste v{l ha varit "krisen" oktober 90 n{r ledaren I.Carlsson
l{t f|rklara att sv{rje st|dde romf|rdraget och str{vade efter medlemsskap
i EG.
Den st|rsta inrikespolitiska detaljen var v{l att skol|verstyrelsen
skulle avvecklas vilket ju kan tolkas som inledningen av ett program
med denazifiering och avstalinisering dvs ett f|rs|k att bli rumsren.

Knytningen till ECU medf|rde framf|rallt att dollarns kraftiga
sv{ngningar inte fick kronan att gunga med.

Fast v{xelkurs f}r v{l ses som en tro p} eviga v{rden. Det g|r det
ju ocks} l{ttare f|r alla ekonomer att r{kna. N{r de {nd} inte
klarade det blev det devalvering.
I den nuvarande krisen har de r{knat bort sig s}pass att inte ens en
devalvering hj{lper.

>Jag kan f|rst} att det skulle orsaka en del konvulsioner om man nu gav
>sig och sl{ppte kronans kurs fri, fr}n nuvaranda fasta kurspolitik, men
>varf|r f|rs|ker man ha en fast kurs till att b|rja med?

Bluffpoker f|r att inom en gemensam europeisk valuta f} s} mycket
riktiga pengar som m|jligt f|r v}ra. (Jfr |stra tysklands D-marksf|rv{rv :-)
Som en bonus blir de som har skulder skyldiga riktiga pengar.

>-- 
>Kristoffer Eriksson, Peridot Konsult AB, Stallgatan 2, S-702 26 Oerebro, Sweden

Str}lande tider, H{rliga tider!
-- 
Ingvar B{ckestrand			(ingvar@kullmar.se)
	ae	/ Why not Latin Character Set No 1 on the net? /
From: ske@pkmab.se (Kristoffer Eriksson)
Newsgroups: swnet.politik
Subject: Re: Uttalanden
Date: 26 Sep 92 09:02:50 GMT
Distribution: swnet
Organization: Peridot Konsult i Mellansverige AB, Oerebro, Sweden

In article <1992Sep19.091447.24865@kth.se> ulfb@ulfb.nada.kth.se (Ulf Berggren) writes:
>... W{nsterberg
>Och i s|ndags gjorde han bort sig mot Bert i TV4.
>Dvs han visade tydligt att han inte lyssnade p} Bert alls.

Vad handlade debatten om egentligen? N{r jag kom in hann jag inte snappa det
p} 5 minuter, s} jag slog |ver till n}got annat...

>Bert visade som vanligt ocks} sin inkompetens, men s} {r han inte
>l{ngre partiledare.

N{r slutade han vara det? H{r missar man b}de det ena och det andra...

> Kanske {r problemet allm{nt att BW ofta inte lyssnar l{ngre.

Du har allts} n}gra fler fall i }tanke?

-- 
Kristoffer Eriksson, Peridot Konsult AB, Stallgatan 2, S-702 26 Oerebro, Sweden
Phone: +46 19-33 13 00  !  e-mail: ske@pkmab.se
Fax:   +46 19-33 13 30  !  or ...!{uunet,mcsun}!mail.swip.net!kullmar!pkmab!ske
From: andersa@Riga.DoCS.UU.SE (Anders Andersson)
Newsgroups: swnet.politik
Subject: Re: Demokrati och makt (was: Organisk samh{llssyn)
Date: 2 Oct 1992 18:59:27 GMT
Organization: Uppsala University, Sweden
Distribution: swnet
NNTP-Posting-Host: riga.docs.uu.se

In article <1992Oct2.114355.27566@etek.chalmers.se>, lindq@etek.chalmers.se (Johan Lindqvist) writes:
> |> Det g}r att s{ga: R{kna till tio innan du tar till knytn{varna.
> |> Det g}r ocks} att s{ga att man inte f}r ta till knytn{varna alls,
> |> samt att denna regel {r oantastlig, men till skillnad fr}n den
> |> f|rstn{mnda regeln har den senare ingen praktisk betydelse.

> Dvs lagar {r inte tillr{ckligt f|r att f} folk att avst} fr}n brott ?

Om folket anser att lagen {r felaktig, de inte kan {ndra den, och
den som uppr{tth}ller lagen inte har tillr{ckliga maktmedel f|r att
verka avskr{ckande, s} l{r folk b|rja bryta mot den ganska snart.

Jag tror att vetskapen om att man faktiskt *kan* {ndra en viss lag,
f|rutsatt att man lyckas f} majoriteten med sig, g|r att m}nga
v{ljer att respektera den s} l{nge den {r i kraft {ven om de anser
att lagen {r felaktig. Den {r trots allt resultatet av att minst
50% av medm{nniskorna vill ha den. Om jag vill att andra skall g|ra
som jag tycker n{r min }sikt {r majoritetens, s} {r det en rimlig
motprestation att jag r{ttar mig efter majoritetens |nskningar i en
annan fr}ga, d{r min }sikt {r i minoritet.

F|r s{rskilt k{nsliga beslut, typ {ndring av grundlag, kan det vara
vettigt att kr{va 2/3 majoritet eller anl{gga liknande hinder. Det
betyder att majoriteten f}r anstr{nga sig att bli lite st|rre, men
det kan fortfarande k{nnas motiverat f|rutsatt att samma sak kr{vs
av alla andra, oberoende av vilken grundlags{ndring de vill g|ra.
Det skall allts} vara lika sv}rt att inf|ra f|rbud mot d|dsstraff
i grundlagen som att avskaffa det.

Ju mer kvalificerad majoritet man kr{ver f|r ett beslut, desto
sv}rare l{r det bli f|r v{ljarna att acceptera att en minoritet
s{tter k{ppar i hjulen f|r varje f|rs|k till {ndring. Vid ett
absolut f|rbud mot vissa lag{ndringar, d{r inte ens 100% enighet
skulle r{cka f|r att genomf|ra {ndringen, finns inte l{ngre n}gon
minoritet av m{nniskor kvar vars }sikt man tvingas respektera,
utan bara en paragraf, formulerad av en kanske sedan l{nge avliden
grundlagskonstrukt|r. Kan den f|rsamlade menigheten inte {ndra p}
denna paragraf inom grundlagens ramar, s} l{r man f|rr eller
senare vr{ka hela grundlagen |ver {nda.

I det l{get kommer det inte att spela n}gon roll huruvida
det {r 67%, 51% eller 3,9% som f|respr}kar revolutionen,
eftersom grundlagen inte bryr sig ett skvatt om siffrorna.

Vem lyder vad som enbart {r en bit papper med text p}?
--
Anders Andersson, Dept. of Computer Systems, Uppsala University
Paper Mail: Box 325, S-751 05 UPPSALA, Sweden
Phone: +46 18 183170   EMail: andersa@DoCS.UU.SE
Newsgroups: swnet.politik
From: andersa@Riga.DoCS.UU.SE (Anders Andersson)
Newsgroups: swnet.politik
Subject: Demokrati och makt (was: Uttalanden)
Date: 30 Sep 1992 19:17:08 GMT
Organization: Uppsala University, Sweden
Distribution: swnet
NNTP-Posting-Host: riga.docs.uu.se

In article <7220@pkmab.se>, ske@pkmab.se (Kristoffer Eriksson) writes:
> Jag har sv}rt att se hur man skulle g|ra f|r att skriva om Bouvins
> uttalanden s} att de i n}gon mening blev "politiskt korrekta" (vad den
> termen nu kan inneb{ra under svenska f|rh}llanden).

Jag hade en annan av hans |k{nda grodor i }tanke, n{mligen:

Bouvin: Det m}ste inte vara demokrati j{mt. Ibland {r diktatur bra.
Etablissemanget: VAD S[GER KARLN??? Fy! Han vill avskaffa demokratin!
Westerberg: Ja, och s} {r han rasist ocks}!
Bouvin: Jamen, se p} ett hush}ll till exempel. D{r {r det husmor som
        best{mmer, s} det {r v{l diktatur snarare {n demokrati.
Etablissemanget: Foo???
Wachtmeister: Det begriper v{l varenda kotte att Bouvin egentligen
              inte menar diktatur, n{r han pratar om husmor!

Jag h}ller inte med Ian. Det var nog f} (f|rutom jag, Lars Petrus,
Ian Wachtmeister och John Bouvin sj{lv, om ens s} m}nga) som begrep.

> Iofs {r det t{nkbart att det halvhj{rtade U-lands-bist}ndet fr}n I-l{nderna
> bidrar till att fler |verlever som f|rut skulle blivit upp{tna av lejon,
> men vad {r hans syfte med att s{ga det?

Jo, det {r en betydligt mer sv}rtolkad groda, och jag avst}r fr}n att
ens f|rs|ka tyda den utan mera k|tt (!) p} benen. Hur halsbrytande
det uttalandet {n var, s} var det mig veterligen inte rasistiskt,
vilket Westerberg var kvick att d|ma ut det som.

	"Don't argue with a fool; borrow his money."
--
Anders Andersson, Dept. of Computer Systems, Uppsala University
Paper Mail: Box 325, S-751 05 UPPSALA, Sweden
Phone: +46 18 183170   EMail: andersa@DoCS.UU.SE
Newsgroups: swnet.politik
From: petrus@stacken.kth.se (Lars Petrus)
Subject: Re: [nnu ett f|rs|k (Politik som reglerteknik (var: Organisk samh{llssyn))
Organization: Stacken Computer Club, Stockholm, Sweden
Distribution: swnet
Date: Tue, 29 Sep 1992 11:35:57 GMT

 bengtl@maths.lth.se (Bengt Larsson) writes:
> petrus@stacken.kth.se (Lars Petrus) writes:
>
>>>Men det {r ett argument mot att utf|ra dessa handlingar utan tanke p}
>>>om andra utf|r dem. Dvs, det kan beh|vas en gemensamt inf|rd reglering,
>>>eller att de agerande t{nker i stort i st{llet f|r att de inblandade
>>>bara t{nker p} sig sj{lva.
>>
>>   Tja, {r det s} allm{nt formulerat kan v{l t.o.m jag g} med p} det.
>
>Bra, f|r det {r i s} fall ett erk{nnande att n}gon m}ste ta ansvaret i
>en (b|rs)kris. Det {r det jag sk|t in mig p}. N{r det verkligen
>g{ller s} kallar man p} regeringen. Inte f|r att den {r god, n|dv{ndigtvis, 
>men det {r den enda som har anledning att bli betrodd. Fundera p} det du. 

   N{r vi blir konkreta f|rsvinner naturligtvis enigheten... Jag erk{nner
inte att regeringen m}ste ta ansvaret i en b|rskris. Kan du, som f|respr}kar
det, f|rklara exakt vad det inneb{r, och p} vilket s{tt det g|r saker b{ttre?

   Ska staten f|rbjuda b|rskurserna att sjunka med mer {n  1% per dag, eller 
vad?

   Att de flesta kallar p} regeringen, b}de n{r det verkligen g{ller och
annars, {r mig bekant. Den har ju makten. 

>Dessutom (och inte egentligen i anknytning till detta) v{nder jag mig
>mot det missvisande anv{ndningen av ordet "reglering". Jag menar allvar.
>"Reglering" betyder inte "styrning". Reglering {r det vad en regulator
>g|r p} en }ngmaskin, s} att den inte skenar. "Reglering", som i
>"reglerteknik". Fundera p} det ocks}.

   Menar du...
1) Man borde inte anv{nda order "reglering" om f|rbjudande lagstiftning, 
eftersom det {r en felanv{ndning av en reglerteknisk fackterm, eller...
2) Statens styrning b|r inte ske i form av detaljregler, utan mer generella
automatiska system som korrigerar o|nskade effekter av den grundl{ggande
marknadsekonomin?

>God politik = reglerteknik? Det {r ett erk{nnande av att vitaliteten,
>och kraften inte kan komma annat {n fr}n individuella initiativ.
>Men den _slutliga_ regleringen m}ste g|ras gemensamt, och inte
>av de s k "marknadskrafterna". 

   Att se politisk styrning i reglertekniska termer kan vara intressant.
Jag s}g n}gon h{romdan som menade att det politiska systemet normalt har
en reaktionstid p} sex }r. Tv} }r f|r att inse att det finns ett problem,
tv} }r f|r att utreda det, ett }r f|r att utforma en lagstiftning, och s}
tr{der den i kraft }ret efter, Alla som har studerat reglerteknik inser
vad en s}n tidsf|rdr|jning har f|r konsekvenser f|r styrningens kvalitet.

   Man f}r l{tt instabila system som kan r}ka i sj{lvsv{ngning och jag-vet-
inte-vad!

   Dessutom {r det ett system som best}r av miljoner intelligenta varelser
man f|rs|ker reglera. Systemet {ndrar sig of|ruts{gbart under regleringens
p}verkan.


  -  -  -  -
"Sometimes it is said that man cannot be trusted with the government of
 himself.  Can he, then, be trusted with the government of others?"
                                --- Thomas Jefferson

Newsgroups: swnet.politik
From: pd@sics.se (Per Danielsson)
Subject: Re: Davidssons tappade papper
Organization: Swedish Institute of Computer Science
Distribution: swnet
Date: Sun, 27 Sep 1992 04:29:38 GMT

I artikel <etxansk.717515649@garbod20> skrev etxansk@garbo.ericsson.se:

> Aprop} regeringens interna diskussion inf|r uppg|relsen med (s)
>alternativt (nyd) och papperen som Inger Davidsson tappade eller
>blev bestulen p}: Har det blivit klargjort om de "slarvades" bort
>eller kom bort p} n}got annat s{tt?

Vilket parti tillh|r Inger Davidsson?
--
Per Danielsson				pd@sics.se
Swedish Institute of Computer Science, PO Box 1263, S-164 28 KISTA, SWEDEN
Newsgroups: swnet.politik
From: etxansk@garbo.ericsson.se
Subject: Davidssons tappade papper
Originator: etxansk@garbod20
Organization: Ericsson
Distribution: swnet
Date: Sat, 26 Sep 1992 13:54:09 GMT

 Aprop} regeringens interna diskussion inf|r uppg|relsen med (s)
alternativt (nyd) och papperen som Inger Davidsson tappade eller
blev bestulen p}: Har det blivit klargjort om de "slarvades" bort
eller kom bort p} n}got annat s{tt?

 Rapporteringen om detta har i de tidningar jag l{st helt koncentrerats 
till anteckningarnas intressanta inneh}ll, och inget har sagts om
hur TV4 egentligen kom |ver dem.

 Man kan anta att det }ligger den som f|r anteckningar |ver en
diskussion av den h{r kalibern att f|rvara dem v{l, str{ngt taget
f}r vederb|rande inte l}ta dem norpas ur handv{skan. Vad det avser 
ministerns s{tt att sk|ta sitt jobb och hennes m|jligheter att
bli kvar p} sin post {r allts} min fr}ga inte speciellt intressant.

 TV4s redaktion r|jer ju i enlighet med god journalistisk sed s{kerligen
og{rna sin uppgiftsl{mnare. Men {r det rimligt att tro att n}gon
snott bladen och s}lt dem till Fyran?

 Anders Skelander
 
Newsgroups: swnet.politik
From: ulfb@ulfb.nada.kth.se (Ulf Berggren)
Subject: Re: Extremh|ger (var Re: Partier)
Organization: Royal Institute of Technology, Stockholm, Sweden
Distribution: swnet
Date: Thu, 1 Oct 1992 15:31:10 GMT

In article <1992Sep25.120244.9030@etek.chalmers.se> lindq@etek.chalmers.se (Johan Lindqvist) writes:

>|> Allting {r relativt, men centern f|rs|ker ju ofta l{gga sig v{nster
>|> om (s) och r{knas knappast som ett h|gerparti.
>|> 
>
>
>Nja, det {r ingen uppfattning jag delar. Att centern ibland, i vissa fr}gor
>hamnat till v{nser om (s) beror nog inte s} mycket p} (c) som p} (s).
>Men att p}st} att (c) inte {r ett h|gerparti????

Om man menar att alla borgerliga partier {r h|gerpartier s} OK, fast
(c) {r ju knappt borgerligt...



Newsgroups: swnet.politik
From: lindq@etek.chalmers.se (Johan Lindqvist)
Newsgroups: swnet.politik
Subject: Re: Petruspaketet
Date: 5 Oct 92 10:50:10 GMT
Reply-To: lindq@etek.chalmers.se (Johan Lindqvist)
Distribution: swnet
Organization: Chalmers University of Technology, Gothenburg, SWEDEN

In article <1992Oct2.140547.24767@kth.se>, petrus@stacken.kth.se (Lars Petrus) writes:
|> 
|>    Jag skulle sl{ppa hyrorna fria, med det till{gget att en enskild l{genhets
|> hyra inte fick h|jas med mer {n 10% per }r de f|rsta 10 }ren. S} f|rsvinner 
|> gradvis bostadsbristen och den svarta bostadsmarknaden, det finns bost{der 
|> }t alla, och det finns b}de mycket billiga och mycket dyra l{genheter att
|> f} tag p}. Samtidigt kan man avskaffa b}de fastighetssubventionerna och 
|> fastighetsskatterna.
|> 

Idag finns det m}nga tomma l{genheter, l{genheter som st}r tomma m}nad
efter m}nad. Det tyder knappast p} n}gon 'klassisk' bostadsbrist, utan
snarare p} att fastighets{garna inte {r intresserade av att s{nka hyrorna.


______________________________________________________________________________
Johan Lindqvist                     |Due to lack of interest, tomorrow
Gothenburg         Mail:            |has been cancelled.
Sweden      lindq@etek.chalmers.se  |
______________________________________________________________________________
Newsgroups: swnet.politik