From: tljuaa@uta.fi (Juha Aaltonen)
Newsgroups: sfnet.harrastus.kulttuuri
Subject: Re: Kulttuuriekonomia ja kaanon
Date: 20 Dec 92 15:18:58 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Tampere, Finland

In article <7894@kielo.uta.fi> csmaso@uta.fi (M.G. Soikkeli) writes:

>Kyll{ joku "Ex libris" -telkussa vieraannuttaa
>tehokkaammin kirjallisuuden rakastamisesta kuin alan tiede tai sukulaisten
>mielipiteet. Siksi toisekseen informaatio ulosp{in on aika toivotonta,
>joko kirjallisuustiede on yht{ kuin kirjallisuushistoria tai kielitie-
>teen laajennettu versio. Jep, oma vikamme moinen imago.

Katselin ensimm{ist{ kertaa Ex libriksen, ja se oli kuin tietoisesti
{rsytt{v{ksi tehty: mautonta showta ja ylipieteettist{ pseudokultturellointia.
Aika kaukana siit{ mit{ ns. kirjallisuus n{ytt{isi arkik{yt{nn|ss{ olevan
-ja viel{ kauempana siit{ mit{ min{ sen ymm{rr{n olevan. Juuri moinen
potaska tukee j{m{ht{nytt{, arkaaista kulttuuri-ilmapiiri{mme.

Toisaalta tilanne varmasti pysyy samana, vain puenell{ eliitill{ on
hallussaan tieto, jonka avulla saattaa tulla edes jossain m{{rin
tietoiseksi kulttuurin konstruoinnista, siis siit{ ett{ mik{{n ei ole
'luonnollista'. Mets{ty|mies joka tapauksessa sanoo niin 
j{lkistrukturakistille kuin taannoiselle psykoanalyytikollekin, ettei 
kannata haistella kynsilakkaa, jos jutut alkaa menn{ noin korkealentoisiksi.

Kirjallisuuden lukeminen ja sen tutkiminen, kuten minulla on hymyss{suin
ollut tapana korostaa, ovat kuitenkin eri asioita.


>Ainoa ero valtakulttuurin
>kuluttajalla ja osakulttuurin valinneella, jotka kumpikin keskittyv{t
>t|ll||n ja A.Ankkaan, lienee se ett{ vain j{lkimm{inen osaa k{ytt{{
>ilmaisua "kulttuurinen p{{omani l|ytyy kirjahyllyst{".

Joo, loppujen lopuksi kai on n{in. Mutta t{ss{ oliskin petraamisen varaa,
voisi esimerkiksi sanoa "Luen mieluummin Akuankkoja kuin Kive{, koska
Ankat ovat hauskempia." Siis pit{isi kysy{, ett{ mit{ kulttuurintutkimus
voi tehd{ (populaari)kulttuurille, t{m{n nykyisen millaisen kohteen
(populaari)kulttuuri tarjoaa tutkijasubjektille - kysymyksen sijaan.

T{m{ sit{paitsi olisi my|s k{sitepoliisi Korpelan mieleen, jolle n{in
l{het{n (itse)ironian sekaisia terveis{.

>Muodon saaneita kaanoneita ovat kirjallisuus-
>historiat, jotka kyll{kin kertovat arvostetusta kirjallisuudesta enemm{n 
>sen perusteella mit{ kirjoja/kirjailijoita on j{tetty ulkopuolelle kuin
>sen ketk{ ovat p{{sseet mukaan. Jos esimerkiksi alamme raamattu, Laitisen
>"Suomen kirjallisuuden historia" k{sittelee M{rt{ Tikkasen - er{{n tunnetuim-
>man suomalaiskirjailijan ulkomailla - yhdell{ virkkeell{, niin se kertoo
>jotain kaanonin laadusta, samoin kuin populaarikirjallisuuden liki
>totaalinen ohittaminen.
>
>Mutta iloiseksi tiedoksi kaikille kaanon murtamista kaipaaville: uusi
>iso laitos suomalaisen kirjallisuuden historiasta on tulossa _mik{li_
>SKS saa siihen jostain rahoituksen. Kuulemani mukaan t{m{ olisi 
>kolmeosainen ja koostuisi useampien kirjoittajien diakronisista ja
>synkronisista katsauksista tiettyjen kirjallisuusinstituution ilmi|iden osalta

No se olisi kyll{ paikallaan. Laitinen kuulunee mainitin E:ll{ alkavan
TV-ohjelman tekij|iden t{rkeimpiin l{hteisiin, niin asenteiden kuin 
itse faktojenkin osalta.

>mik{li olen olikein ymm{rt{nyt t{m{ historiikki olisi l{hell{ mentaliteetti-
>tutkimusta, esikuvana Claude Pichois'n "Litterature francaise".

Mentaliteettitutkimus?

--
Juha Aaltonen
tljuaa@uta.fi