HDTenEightyP/NetNews huggingface dataset:
From: f33012l@puukko.hut.fi (Janne Kivel{)
Subject: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin?
Reply-To: f33012l@puukko.hut.fi (Janne Kivel{)
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: Mon, 5 Oct 1992 12:07:02 GMT

cessu@cs.hut.fi (Kenneth S A Oksanen) writes:

>>Onko se sitten niiden punkassa lojuvien varusmiesten vika, jos muita
>>vapaa-ajanviettomahdollisuuksia ei ole?
>
>Mit{ oma-aloitteisuuteen normaalissa p{iv{ty|skentelyss{ tulee, olet
>hyvinkin oikeassa, mutta sit{ en yll{ tarkoittanutkaan. Pointti oli
>nimenomaan vapaa-/luppoajan k{yt|ss{. Ja
>"vapaa-ajanviettomahdollisuuksient" puutteesta apaattisesti
>valittaminen on juuri sit{ oma-aloitekyvytt|myytt{! Pit{{k| aina olla
>joku sanomassa "Tuossa on biljardip|yt{, pelatkaa!" (tms.)

Se apaattisuus, mielikuvituksettomuus ja aloitekyvyn puute, mist{ suuri
osa intiss{ olevista k{rsii, on seurausta varusmiespalvelun turruttavasta
vaikutuksesta. Lis{ksi varusmiespalvelus on monille fyysisesti eritt{in
vaativaa ja y|unikin j{{ v{h{iseksi, joten levytt{minen punkassa on
ymm{rrett{v{sti suosituin vapaa-ajan harrastus.

Ainoa tehokas keino motivoida varusmiehi{ johonkin oli vapaa-ajan my|nt{minen
tai jonkin homman v{ltt{minen. Jos miehet saa tekem{{n jotain vain n{ill{
keinoilla, aloitteellisuus ja henkinen vireys suuntautuu luonnollisesti
lusmuiluun ja silm{npalvontaan. T{llaisessa ymp{rist|ss{ vapaa-aika sin{ns{
on itseisarvo, ei vapaa-ajan sis{lt|.

Janne Kivel{
"N{m{kin pusakat vain viisysiysi. Ja kaikista valtakunnan..."
                     ----- Simo vaatehuoneelta
From: jokiniem@cs.Helsinki.FI (Jari Jokiniemi)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin? Kuuba.
Date: 16 Oct 92 08:06:52 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Department of Computer Science

In article <TTN.92Oct15232126@mustarastas.cs.tut.fi> ttn@cs.tut.fi (Tero Nieminen) writes:
>
>   Terveydenhuoltoon ja koulutukseen ei mielestani pitaisi missaan tapa-
>   uksessa puuttua.
>
>Ja miksi ei? Olisihan paljon suurempi motivaatio terveisiin
>el{m{ntapoihin, jos ei terveydenhoitoon ole varaa? Systeemih{n toimisi
>ideaalisesti.

Terveill{ el{m{ntavoilla v{hennet{{n kyll{ riski{ sairastua, mutta t{t{
riski{ ei suinkaan poisteta. Omalla toiminnalla ei l{hesk{{n aina voi
est{{ tauteja - ja kenties jonkinlaiset moraaliset argumentit
saattaisivat oikeuttaa julkisen terveydenhuollon. Min{ ainakin kannatan
l{mpim{sti nykyist{ verovaroin maksettua terveydenhuoltoa. Jo pelk{st{{n
itsek{ist{ omaa etua tavoittelevista syist{. L{{k{rin ty|n on eritt{in
paljon t{rke{mp{{ kuin esimerkiksi hallintobyrokraatin ty| (kumman lakko
todella haittaisi ihmisten el{m{{). Joten jos terveydenhuolto ei olisi
p{{osin julkisin varoin maksettua, niin l{{k{rien palkat ampaisisivat
taivaisiin. Ja se nostaisi minun ja muiden keskivertokansalaisten
laskua. 

Huom. edell{ sanotulla perustelulla ei ole mit{{n tekemist{
markkinatalouden kannattamisen tai vastustamisen kanssa. Ajan julkisen
terveydenhuollon kannattamisella avoimen h{rskisti omia etujani.
L{{k{rien etujen kustannuksella.
-- 
Jari Jokiniemi /            / Technical Research Centre of Finland:
              /  OH2MPO    /    jjo@tik.vtt.fi                 +358 0 456 6009
DO IT NOW!   /  OH3BU     /   University of Helsinki: 
            /  HSC 1182  /      jokiniem@cs.Helsinki.FI jokiniemi@finuha.BITNET
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: julf@penet.fi (Ze Julf)
Subject: Body Count
Organization: Penetic, Espoo, Finland
Distribution: sfnet
Date: Sun, 11 Oct 1992 09:30:31 GMT

Artikkelissa <1992Oct10.183004.7010@nntp.hut.fi> c34657b@saha.hut.fi
(Tuomas Viljanen) kirjoittaa:

>Tein tassa jonkinasteista body countia kaikkien ideologioiden, uskontojen
>jne aatteiden vaatimista kuolonuhreista jonkin aikaa sitten.

Kuullostaa tosi mielenkiintoiselta. Olisiko sinulla tarkempia numeroita,
l{hdetietoja tms.?

	Julf, joka jonkun hyv{n ideologian nimiss{ on valmis liistim{{n vaikka
	kuinka paljon v{{r{uskoisia. Haluan vain tiet{{ oman sijoittautumiseni
	maailmanlaajuisella top-ten-listalla...


-- 
Johan Helsingius, Oy Penetic Ab, Kuusikallionkuja 3 B 25, 02210 Espoo, Finland
net: julf@penet.fi   bellophone: int. +358 0803 0659  fax: int. +358 013900166
Oouuummmmooouummmmaaaaooommmmuuuuaaaahhhoooommmuuummmmuuuuummmmmmaaaaaaaaaa...
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: julf@penet.fi (Ze Julf)
Subject: Kouluruokailu
Organization: Penetic, Espoo, Finland
Distribution: sfnet
Date: Fri, 9 Oct 1992 06:48:29 GMT

Artikkelissa <1992Oct8.142218.17494@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi
(VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) kirjoittaa:

>  Maksuttoman kouluruokailun perusteita ovat:
> -kansanterveyden edist{minen totuttamalla lapset terveelliseen ruokaan.

Sit{k| se olikin. En ole tainnut kouluaikojeni j{lkeen sy|d{ niin
ep{terveelisesti. Suolaista ja rasvaista - |rk!

> -maksuton koulutus on tulonsiirto lapsiperheille. Lapsiperheiden tukemisen
>t{rkeydest{ vallitsee laaja poliittinen ja  moraalinen yksimielisyys

Kenen p{{tt{m{? En ainakaan allekirjoita. Ehk{ sitten olen moraaliton ja
poliittisesti yksimilet|n.

	Julf, jonka mielest{ "oikeudenmukaisuus" on er{s ihmiskunnan vahvimpia
	nollatermej{, jonka nimiss{ on tehty mit{ hirveimpi{... Tietenkin my|s
	uskonnon, is{nmaan ja lasten nimiss{...

-- 
Johan Helsingius, Oy Penetic Ab, Kuusikallionkuja 3 B 25, 02210 Espoo, Finland
net: julf@penet.fi   bellophone: int. +358 0803 0659  fax: int. +358 013900166
Oouuummmmooouummmmaaaaooommmmuuuuaaaahhhoooommmuuummmmuuuuummmmmmaaaaaaaaaa...
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT)
Subject: Re: Esko Sepp{sen ennustus
Organization: University of Jyvaskyla
Distribution: sfnet
Date: Thu, 8 Oct 1992 15:08:56 GMT
X-News-Reader: VMS NEWS 1.20

In <RAIVIO.92Oct7155027@robocop.hut.FI> raivio@niksula.hut.fi writes:

> In article <6888@kielouta.fi> tijoma@uta.fi (Jorma M{ntyl{) writes:
> >
> > "Kokoomus ja muut markkinavoimat ovat nimitt{in viiden vuoden ajan saaneet
> > n{ytt{{, mit{ ne tekev{t Suomelle, jos ne saavat vallan.  Kun Suomi on Kokoo-
> > muksen opein ajautunut itsen{isyyden ajan syvimp{{n lamaan...
> 
> 	Esko Sepp{l{, jonka mielest{ neuvostovastaiset voimat ovat
> suoraan syyllisi{ lamaan, paiseruttoon ja hiert{viin kalsareihin, mie-
> lell{{n kirjoittelee t{llaista. Kauankos se Kokoomus on ollut halli-
> tuksessa, 7 vuotta? T{ss{ ajassahan, vasemmalla k{dell{ kevyesti dema-
> rien ja maalaisten kanssa kiistelless{, saadaan koko maan talous 
> kaaokseen... T{llaisten teorioiden kehittelyyn ei vaadita kovinkaan 
> kyvyk{st{ propagandanv{{nt{j{{, mutta niiden uskominen edellytt{{ 
> M{ntyl{n tai Hokkasen kaltaista haukankatseista, puolueetonta ja 
> kriittist{ havainnoitsijaa.
> 
> 	En v{it{, ett{ Kokoomus olisi hoitanut taloutta edes v{ltt{-
> v{sti, mutta kyll{ syyt nykyiseen ahdinkoon ovat jossain huomattavasti
> aiemmin tehdyiss{ ratkaisuissa.
> 

  Ritt{v{t syyt nykyiseen ahdinkoon l|ytyv{t sinipunahallituksen
talouspolitiikasta. Esimerkkej{. 1987 vapautettiin rahamarkkinat liian 
nopeasti. Seurauksena asuntojen ja liikekiinteist|jen hinnat nousivat rajusti,
ihmisille tuli suuria nimellism{{r{isi{ asuntovelkoja, joiden vakuuksiksi
asunnot nyt h{dintuskin riitt{v{t. Kiivaassa noususuhdanteessa valtion menoja
lis{ttiin, ulkomaista velkaa ei lyhennetty ripe{sti ja kaiken lis{ksi
laadittiin verouudistus, jolla suurituloisten verotusta oleellisesti
kevennettiin. Kaikki n{m{ toimet olivat suhdannepoliittisia virheit{ ja
nyky{{n sinipunapuolueiden puheenjohtajat tunnnustavat tuolloin tehdyn juuri
nuo virheet. Ainakin he ovat oppineet edelt{jiens{ virheist{.  

Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: visti@cs.hut.fi (Hannu Visti)
Subject: Re: Ei viidett{ ydinvoimalaa kamppanja
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
	<1992Oct8.152725.19176@jyu.fi> <31162@hydra.Helsinki.FI>
	<1992Oct9.102212.11050@jyu.fi>
Distribution: sfnet
Date: Sun, 11 Oct 1992 20:55:32 GMT

In article <1992Oct9.102212.11050@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:

 * j{ljilt{ sen teollisuus on raunioina. Opetus: velka ei ole sin{ns{ pahasta.

	Hokkanen puhuu j{lleen aidan seip{ist{ kun muut puhuvat aidoista.
Velka sin{ns{ on minulle sangen neutraali k{site, ei hyv{ eik{ paha, ja se
ei ole kysymyksen ydin.

	Sen sijaan puhuttaessa taloudenhoidosta ylivelkaantuminen on sangen
paha ja vakava asia, ja t{st{ on Suomen tapauksessa kysymys. 

	Pokka puhui (viikonloppuna?) jossain kriisilaeista, jotka on pakko
ottaa k{ytt||n, kun Suomen lainansaanti tyrehtyy. Sunnuntain Hesarissa 
todettiin taloussivuilla, ett{ valtion viimeisin jenilaina meni kaupaksi
sangen huonosti. T{ytyy olla sangen suuri vika p{{ss{ sellaisilla, jotka
eiv{t pid{ velkaongelman nopeaa kuntoonhoitamista kaikkein t{rkeimp{n{ asiana.

	Toisekseen, kun puhutaan velkaongelman kuriinsaamisesta, sill{ ei
tarkoiteta joka markan v{lit|nt{ takaisinmaksua, mist{ Romanian tapauksessa
oli kysymys. 

/hv
--
Liikkuminen korkeakoulun rakennuksissa, erityisesti saleihin ja niist{ pois,
on suoritettava ripe{sti, ei kuitenkaan juosten.
	- Valintakoeopas -92
From: jokiniem@cs.Helsinki.FI (Jari Jokiniemi)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin?
Date: 15 Oct 92 07:28:15 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Department of Computer Science

In article <SCOFIELD.92Oct14204043@cardhu.cs.hut.fi> scofield@cs.hut.fi (Harri "scofield" Hursti) writes:
>Tamahan on melkein koko totuus, silla kyllahan jenkit lahtivat vietnamista
>enemman tai vahemman haviajan roolissa pois. Sen sijaan merkittavaa on se,
>ettei yhdysvaltojen maaperalla ole kayty yhtaan sotaa ulkopuolista valtio-
>ta vastaan.

Niin no, Vietnamin sodassakin jenkkien h{vi| oli todellisuudessa l{hinn{
sit{, ett{ vietnamilaiset eiv{t suostuneet antautumaan, vaikka jenkit
tappoivat niit{ laumoittain. Olikohan vietnamilaisuhreja per{ti luokkaa
miljoona tms. Jenkkej{ sen sijaan kuoli vain muutamia kymmeni{ tuhansia.
Minusta jenkit kiistatta voittivat sodan, vaikkakaan eiv{t saavuttaneet
poliittisia tavoitteitaan. Sin{ns{ edell{ sanomani on ep{oleellista.
Olen samaa mielt{ kanssasi siit{, ett{ oleellista on nimenomaan se,
ettei USA ole kertaakaan sotinut kunnolla omalla maaper{ll{{n vierasta
valtiota vastaan (Pearl Harbouria en laske kunnon sotimiseksi).
-- 
Jari Jokiniemi /            / Technical Research Centre of Finland:
              /  OH2MPO    /    jjo@tik.vtt.fi                 +358 0 456 6009
DO IT NOW!   /  OH3BU     /   University of Helsinki: 
            /  HSC 1182  /      jokiniem@cs.Helsinki.FI jokiniemi@finuha.BITNET
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT)
Subject: Re: Vankileirien saaristo. Ei sellaista ollut.
Organization: University of Jyvaskyla
Distribution: sfnet
Date: Thu, 15 Oct 1992 22:12:58 GMT
X-News-Reader: VMS NEWS 1.20

In <VVIRRANK.92Oct15172957@plootu.Helsinki.FI> vvirrank@cc.Helsinki.FI writes:
> >  Katsotaanpa, mit{ tunnetun bolshevikkikustantamon Weilin & G||sin 
> >agitaatiokirjassa Itsen{isen Suomen historia tunnettu kommunisti ja
> >muiluttamatta j{{nyt is{nmaanpetturi Osmo Apunen kirjoittaa sis{llissodan 
> >hinnasta.(Osa 1, ss. 258-263, julk. 1991).
> > Sotatoimissa kuoli 3561 punaista, 3233 valkoista ja 300 saksalaista.
> >Ven{l{isi{ sotilaita oli punaisten puolella 3000, heid{n tappionsa nousivat
> >suuriksi, koska valkoiset omaksuivat tavan ampua ven{l{iset sotavangit.
> 
> ...jotka tavattiin taistelutoimissa Valkoisia vastaan. 
> Esimerkiksi Etela-pohjanmaalla riisuttujen varuskuntien vakea ei ammuttu.
> Toisaalta Tampereen taisteluissa punaisten puolella taistelleet ammuttiin.
> 
  Ja Viipurissa ammuttiin kaikkia ven{l{isi{, olivat n{m{ sotilaita,
bolshevikkeja tai valkoisia siviilej{.
  Onko niin, ett{ herra Virrankosken mielest{ sotavankeja ei yleens{ saa
surmata, paitsi jos he ovat taistelleet Valkoisia vastaan?
                                      
> 
> 12 000 nalkaan ja tauteihin kuollutta vankileireilla
> ??? ??? nalkaan ja tauteihin kuollutta vankileirien ulkopuolella
> 8 380 teloitettua syytteet paaasiassa murha tai aseellinen kapina.
> 
  Niinp{ niin. Lahtarin{kemys ei tunnusta kyseess{ olleen sis{llissodan,
siksip{ sotavankien ja h{vinneen osapuolenotaksuttujen kannattajien surmaaminen
tekaistujen laittomien oikeudenk{yntien j{lkeen tai ilman niit{ oli oikein.
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: visti@cs.hut.fi (Hannu Visti)
Subject: Re: Oikeudenmukaisuus
Organization: The Buffalo Club
	<VISTI.92Sep23215319@cardhu.cs.hut.fi> <1992Sep24.080312.13583@jyu.fi>
	<JKORPELA.92Sep28154228@lesti.hut.fi> <1992Sep28.220834.2751@jyu.fi>
	<CESSU.92Sep29202235@laphroaig.hut.fi>
Distribution: sfnet
Date: Tue, 29 Sep 1992 21:26:06 GMT

In article <CESSU.92Sep29202235@laphroaig.hut.fi> cessu@cs.hut.fi (Kenneth S A Oksanen) writes:

 * Onko t{m{ yleinen piirre Pikku Pioneerien keskuudessa: suoriin
 * kysymyksiin on yksinkertaisesti mahdotonta vastata vaan ne
 * s{{nn|nmukaisesti lakaistaan maton alle.

	Tuntuu olevan sangen yleinen piirre haihattelijoiden keskuudessa. Voit
harrastaa tutkivaa journalismia esitt{m{ll{ jehovan todistajalle selv{n
kysymyksen. En l|isi paljonkaan vetoa sen puolesta, ett{ saat vastaukseksi
jotain muuta kuin raamatunlauseita.

	Totta kai Hokkanen lakaisee maton alle kaikki kysymykset, joihin
vastaaminen tarvitsee paremman perustelun kuin "hei hulinaa", moisten n{kemys-
ten perustelu muulla tavoin vaatisi l{hinn{ mielisairaan lukijakunnan.

/hv
--
Liikkuminen korkeakoulun rakennuksissa, erityisesti saleihin ja niist{ pois,
on suoritettava ripe{sti, ei kuitenkaan juosten.
	- Valintakoeopas -92

Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: iikoo@bsector.fi (Ilpo Kuivanen)
Subject: Re: Demokratiaa a la Suomen oikeisto
Organization: Bad Sector BBS, Helsinki, Finland
Distribution: sfnet
Date: Fri, 16 Oct 1992 14:33:40 GMT

c34657b@saha.hut.fi (Tuomas Viljanen) writes:

>Nykyaan saksalaiset autot ovat maailman huippuluokkaa, sensijaan neukkuautot
>kelpaavat lahinna vitsiksi. Aikaa on ollut vain viisikymmenta vuotta, ja
>siina ajassa saksalaiset kykenivat aloittamaan lahes nollasta ja kehittaa
>maailman parhaat autot, kun taas Neuvostoliiton autoteollisuus on, melkein
>voisi sanoa, polkenut vain paikallaan.

Tuosta l|ytyy muuten hyv{ vertailukohta: nimitt{in Opel Astra ja Moskvitsh
Eliteh{n ovat teoriassa yksi ja sama auto!  Opelin tehtaat j{iv{t rajan
v{{r{lle puolelle ja NL roudasi tehtaan linjat Moskovan l{helle ja alkoi
valmistamaan samaa autoa - Opel Kadettia - nimell{ Moskvitsh.  Ja Kadetthan
on nyky{{n Astra.  Tosin Mosseen on otettu lis{{ osia Saksasta.  Moottori on
muuten kopio Bemarin 70-luvun moottorista.  

>Onko yksikaan lannessa sodan jalkeen valmistettu henkiloauto ollut niin
>huono kuin mita Neuvostoliitossa valmistetut ovat ? Niiden kilpailuvalttihan

On ollut.  Vauxhall Viva ja sin{ varsinkin Vivan surullisen kuuluista
Lucasin s{hk|j{rjestelm{.

>  ++ Tuomas Viljanen                     ++ For a battle like Crecy, you do  ++

-- 
     ##  ##  ##  ##   #####    #####   Ilpo Kuivanen
    ##  ##  ## ##   ##   ##  ##   ##
   ##  ##  ## ##   ##   ##  ##   ## 
  ##  ##  ##   ##  #####    #####  @bsector.fi
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: scofield@cs.hut.fi (Harri "scofield" Hursti)
Subject: Re: Pankkituki.
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
	<1992Oct2.135749.7850@sai.vtt.fi> <1992Oct5.132949.20081@jyu.fi>
	<29382@hydra.Helsinki.FI> <1992Oct8.132704.15657@jyu.fi>
	<SCOFIELD.92Oct15123708@cardhu.cs.hut.fi>
	<VISTI.92Oct16010025@laphroaig.cs.hut.fi>
Distribution: sfnet
Date: Thu, 15 Oct 1992 23:40:26 GMT

visti@cs.hut.fi (Hannu Visti) kommentoi :
>In article <SCOFIELD.92Oct15123708@cardhu.cs.hut.fi> scofield@cs.hut.fi (Harri "scofield" Hursti) writes:

> * Tuo paatos olisi samalla paatos Suomen markan lakkauttamisesta (pankki-
> * jarjestelmasta, kansantaloudesta ja valtiontaloudesta puhumattakaan), 

>	Eih{n t{ll{ ole mit{{n tekemist{ asian kanssa. Miss{ on moraalisi?
>Hulttiorenki Hursti pit{{ t{rke{n{ sit{, ett{ kaupoissa on tavaraa ja
>inhottavilla kapitalistiriist{jill{ varaa ostaa niit{. Etk| tied{ tuollaisen
>ajattelutavan johtavan siihen, ett{ ihmiset joutuvat kadulle myym{{n itse{{n?

O-ho, taaskos meni laskiksi? Vaikka kuinka kouluaikoinani yritin tajuta
ja imea itseeni sivistysta vertaansa vailla olevasta puolueettomasta tie-
teellisesta julkaisusta, Neuvosto-Karjalasta, tietoja ja oppeja, pilkis-
taa aina valista paholaismainen kapitalistin sorkka esiin.

Rankaisen taten itseani kuuntemalla Freud, Marx, Engel & Jung:in "Syyl-
lisyys blues":in 10 kertaa, laulaen karaokena mukana :

	" Kun ensikerran viela,
 	  olin koulutiella,
	  oli puhtoinen ja viaton.

	  Mut kuulin siella,
	  jos ei puuroa niella,
	  se poissa neekerlapsen lautaselta on.

	  Makkaroita pohjalta likasangon,
	  pistin pakettiin ja osoitteeksi Jokahangon.

	  Koulussa ma sain,
	  jo oppia sen,
	  etta olen syyllinen.

	  Vuosikymmen uus,
	  uusi tietoisuus,
	  toi mut tietoiseksi tyovaenluokasta.

	  Kun kaiken pistin,
	  syyksi kapitalistin,
	  saatoin helpotuksesta huokaista.

	  Mut vaikka Marxin opin,
	  melkein ulkoa opin,
	  faija merkkas minun nimelleni osakkeita potin.

	  Tiesin etta oikein prole ole en,
	  taaskin olin syyllinen!

	  Vaivaa, kaivaa, mua tuo syyllisyys blues.

"	jne jne jne		(c) Mikko Saarela


--
Harri "scofield" Hursti    ! "... 'cause they walk away from everything,
scofield@cs.hut.fi         !  just to see the dream come true.
                           !  So God bless the boys, who make the noice,
                           !  on channel #42"
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: scofield@cs.hut.fi (Harri "scofield" Hursti)
Subject: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin? Kuuba.
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
	<1992Oct8.184702.22748@jyu.fi> <1992Oct10.155038.3881@nntp.hut.fi>
	<1992Oct14.154839.27892@jyu.fi>
Distribution: sfnet
Date: Thu, 15 Oct 1992 15:08:05 GMT

VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) vaittaa :

>  Roskaa. NKDV:n toiminta ei ole Marxin ajatusten seuraus.

Ei ehka sinun mielestasi, mutta enta muiden.

"KGB: The inside story":n, jonka ovat kirjoittaneet : Christopher Andrew,
yksi lansimaisen tiedustelututkimuksen uranuurtaja ja tiedusteluanalyytti 
ja Oleg Gordievsky KGB:n eversti, KGB:n historioitsia (ja neuvostoliiton
tiedusteluhistorian kirjoittaja puolueelle) ja mm. 13 vuotta KGB:n paa-
majassa political intelligencessa palvellut upseeri, joka loikkasi Gorban
kaudella lanteen. Saatavana paperbackina esim Akateemisesta kirjakaupasta,
suosittelen lampimasti; noin 750 sivua tiukkaa asiaa. 

Kirja antaa hyvan pohjan ymmartaa historian ja poliittisenhistorian avul-
la aina NL:n luomishamarasta nykypaivaan asti KGB:n ja sen edeltajien 
toimia, ideologiaa ja paamaaria. Kirja myos valoittaa hyvin, kuinka alus-
sa puolue otti Tsaarivallanaikaiset tiedustelu- ja vakivaltakoneistot sel-
laisenaan kayttoon, ja viritti vain koneistoa hiukan, jotta ohjaus ja val-
vonta saatiin paremmin keskitettya. Se myos hyvin kuvaa puolueen vainohar-
haa ja julmuutta. Esimerkiksi 70-luvun alusta Gorban kauden alkuun puo-
lueen kaskysta KGB seurasi jatkuvasti punaisen ristin ja eri maiden veri-
palvelujen verivarastojen maaria, yrittaen nahda niista merkkeja siita,
etta verta kerattaisiin valmiiksi kohta alkavan ydinhyokkayksen ja maa-
ilmansodan laakintatarpeisiin. Samoin kerattiin tietoa esim teurastamoi-
den toiminnasta, koska oletettiin ruokaa kerattavan varmuusvarastoihin
ennen sotatoimien aloittamista. 

Kirjoittaja toimi myos aikoinaan 9 vuotta KGB:n laittomien operatioiden
johtajana, ja koska lain soveltaminen oli muutenkin sangen hataraa, niin
ne toimet, jota jopa koneisto itse piti laittomina ovat hurjaa luettavaa.

Vaikka tiedetaan, etta Yhdysvallat karsi vainoharhaisuudesta toisen maa-
ilmansodan jalkeen, niin verrattuna siihen yli 70-vuoden paranoijaan,
mika itanaapurissa on ollut, niin se ei edes ole mainitsemisen arvoista.

Mikali haluaa lisaksi taydentavaa aineistoa luettavakseen, niin Spy-
catcher MI5:sta ja MI6:sta ja Bob Woodwardin CIA:VEIL antavat perspek-
tiivia asioihin.
--
Harri "scofield" Hursti    ! "... 'cause they walk away from everything,
scofield@cs.hut.fi         !  just to see the dream come true.
                           !  So God bless the boys, who make the noice,
                           !  on channel #42"
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: visti@cs.hut.fi (Hannu Visti)
Subject: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin? P{{ttelyst{.
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
	<1992Sep24.074427.13167@jyu.fi> <1992Sep24.125430.24181@sai.vtt.fi>
	<1992Sep24.135840.23283@jyu.fi> <1992Sep24.195221.29375@jyu.fi>
	<VVIRRANK.92Sep25093948@klaava.Helsinki.FI> <1992
	<VVIRRANK.92Oct5113454@plootu.Helsinki.FI>
	<1992Oct5.170630.26826@jyu.fi> <VISTI.92Oct6150621@laphroaig.cs.hut.fi>
	<1992Oct8.145646.18508@jyu.fi>
Distribution: sfnet
Date: Fri, 9 Oct 1992 14:08:29 GMT

In article <1992Oct8.145646.18508@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:

 *   Opiskelijoiden intresiss{ lienee maksaa my|hemmin veroja kuin  yli 40 000
 * mk korkeakoulujen lukukausimaksuja vuodessa. T{t{ luokkaa ne olisivat, jos
 * valtio ei verovaroilla korkeakouluja yll{pit{isi. Sailaksen ehdotus 1000 markan

	Tuskin kukaan Hokkasta lukuunottamatta on 40 tonnin lukukausimaksuista
edes unelmoinut. Itse asiassa 40 tonnin lukukausimaksu on ihan OK, jos se
tarkoittaa sit{, ett{ veroprosentti on valmistuttuani kymmenen paikkeilla,
kun ansaitsen parisataatuhatta vuodessa. 

	Jos taas el{t{n spurguja ja ty|tt|mi{ valmistuttuani, el{tt{k||n
valtio minua opiskeluaikanani juuri niin kauan kuin haluan.

 *   Opintolainat ovat valtion takaamia, ja valtio perii aikanaan maksamattoman
 * opintolainan. Pankkitukea hoitamattomiinn opintolainoihin ei mene.

	Eli Hokkaselle on ty|voitto se, ett{ maksamattomat lainat menev{t
toiselta valtion momentilta kuin pankkituki. Samaa rahaa ovat kumpikin, ja
sama maksaja.

/hv
--
Liikkuminen korkeakoulun rakennuksissa, erityisesti saleihin ja niist{ pois,
on suoritettava ripe{sti, ei kuitenkaan juosten.
	- Valintakoeopas -92

Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka