From: vmho@jyu.fi (Veli-Matti Hokkanen)
Subject: Re: Reaalipolitiikan oppitunti #2
Organization: University of Jyvaskyla, Finland
Distribution: sfnet
Date: Sun, 10 Jan 1993 21:04:02 GMT

Valistusupseerimme kirjoittaa:

>>>Reaalipolitiikka perustuu seuraaville aksioomille:
>>>
>>>1. Suurpolitiikassa vahvin on aina oikeassa.
>>>2. Fyysinen vakivalta on vakivallan aarimmainen muoto.
>>>3. Reaalipolitiikka toimii aina tassa ja nyt, ei koskaan pitkajanteisesti.
>>>4. Suurpolitiikassa ei ole moraalia.
>
>>  T{ss{p{ saimme j{lleen esitelm{n valistusupseerimme moraalik{sityksist{,

>Hokkanen panee taas tapansa mukaisesti sanoja toisten suuhun. Yllaolevat
>aksioomat eivat ole mitaan moraalisia vaittamia, eika niilla ole mitaan itseis-
>arvoa moraalisessa mielessa. Ne ovat realiteetteja, ns. elaman karuja tosi-
>asioita, rumia faktoja, jotka meidan on hyvaksyttava, halusimmepa tai emme.
>Macchiavelli aikoinaan todisti, etta maailmamme on roistojen maailma, sellainen
>poliitikko joka kayttaa seka puhtaita etta likaisia keinoja parjaa aina vain
>pelkastaan puhtaita keinoja kayttavaa paremmin, ja jotta hyveelliset ruhtinaat
>menestyisivat roistojen maailmassa, heidan oli sovellettava toimissaan samoja
>keinoja kuin roistojenkin. Tilanne ei ole muutunut hanen ajoistaan miksikaan,
>eika milloinkaan tule muuttumaankaan.
  

  Jos valistusupseerimme haluaa esitt{{ tosiasialauseita, h{nen
on ne sellaisiksi kirjoitettava. Ei silloin pid{ k{ytt{{ normatiivisia
ilmaisuja kuten "olla oikeassa". 
  Ymm{rret{{n hyv{ntahtoisesti valistusupseerimme sekavaa kirjallista 
esityst{. H{n siis esitti reaalipolitiikaksi kutsumansa teorian 
kansainv{lisen politiikan kulusta (aksiomit 1-4), h{n v{itt{{, ett{ (i)
tuo teoria on tosi ja lopuksi h{n esitt{{ moraalisen julistuksen, ett{ 
(ii) on oikein, ett{ valtiot  toimivat moraalittomasti. T{h{n julistuk-
seen h{n viekoittelee esitt{m{ll{ tosiasialauseen, ett{ (iii) moraali-
sesti toimiva valtio tuhoutuu.
   Lauseita (i) ja (iii) valistusupseerimme perustelee sill{, ett{
on ikuinen totuus, ett{ roistojen maailmassa hyveellinen ruhtinas
menestyy vain k{ytt{m{ll{ roistojen keinoja. Perusteluksi t{m{ ei 
kelpaa, sill{ j{{ osoittamatta, ett{ maailma on ikuisesti roistojen 
maailma. Sit{ ei osoittanut Macchiavelli eik{ sit{ kukaan muukaan
kykene osoittamaan, sill{ kyseess{ on yleislause. Muutenkin yleis-
lauseiden (i) ja (iii) osoittamiseen ep{tosiksi riitt{{ yksi vasta-
esimerkki. 
  Lause (i) on ep{tosi, sill{ kansainv{lisess{ politiikassa vahvin
ei aina sanele, mit{ tehd{{n: esimerkiksi massiivinen sotilaallisen 
voiman k{ytt{minen onnistuu vasta kun oman maan v{est|n huomattava 
enemmist| saadaan se hyv{ksym{{n. Ja se ei aina onnistu mittavallakaan 
sotapropagandalla. Valistusupseerimme voisi yritt{{ pelastaa teoriansa
sis{llytt{m{ll{ moraaliset seikat mukaan (alamaisten moraalik{sitykset
ovat oleellinen voima, mutta ne ovat vahvan ruhtinaan ohjailtavissa),
mutta silloin h{n tunnustaisi F. Nietzschen viisauden hyv{n ja pahan
mahdin v{kevyydest{. T{ll|in valistusupseerimme joutuisi kuitenkin 
tunnustamaan, ett{ sit{ vahvinta ruhtinasta tai valtiota ei aina 
olekaan: ruhtinaankin on ollut n|yrtyminen hyv{n ja pahan mahdin edess{.
  Lauseessa (iii) valistusupseerimme ei t{sment{nyt, miss{ ajassa
moraalisesti toimiva valtio tuhoutuu. Otaksuttavasti kyseess{ oleva aika
on luokkaa 10 v. Luetelkoon valistusupseerimme, mihin moraalittomuuk-
siin Ruotsi, Luxemburg ja Australia ovat ryhtyneet viimeisen 30 vuoden
aikana v{ltt{{ksen tuhoutumisensa.
  Lauseen (ii) moraalista kelvollisuutta k{sitteli jo Sokrates
(Gorgias-dialogi): on moraalisesti hyv{ksytt{v{mp{{ k{rsi{ v{{ryytt{
kuin tehd{ sit{.


>>  Realistinen suhtautuminen maailmaan tai suurpolitiikkaan
>>ei vaadi moraalin kielt{mist{: moraalinormi tai -s{{nt|
>>ei kumoudu vaikka sit{ vastaan rikotaankin. 

>Niinkuin Hokkanen varmasti tietaa, ei moraali ole mitaan absoluuttista, yleis-
>patevaa tai kollektiivista entiteettia, vaan subjektiivinen, yksilokohtainen
>asia. Moraalinormit eivat ole mitaan luonnonlakeja tai itsenaisia reaalimaail-
>massa olemassaolevia eja, vaan ihmisen itsensa keksimia ja soveltamia vaitta-
>mia. Moraalinormeja voidaan keksia aareton maara joka tilannetta varten, ja ne 
>kaikki ovat epistemologisesti tasmalleen samanarvoisia. Moraalijarjestelmia
>voidaan keksia samoin kutakin tilannetta varten aareton maara, ja ne kaikki
>ovat aivan yhta kelvollisia. Oikeaa ja vaaraa ei absoluuttisesti ole olemassa:
>on vain tekoja, joita ihmiset pitavat oikeina ja vaarina (mitaan moraalista
>itseisarvoa millaan teolla ei ole), ja teon moraalisisalto voi vaihdella ihmi-
>selta toiselle ja ennenkaikkea tilanteesta toiseen: teko, mika voi olla tilan-
>teessa A vaarin, onkin tilanteessa B oikein, ja kumpaakin tilannetta varten
>voidaan keksia oma moraalijarjestelmansa, jotka molemmat ovat ko. tilanteissa
>aivan yhta hyvia. Tama on suhteellisen moraalin ydin: moraali vaihtelee tilan-
>teen mukaan. 

  Ehei, moraali on nimenomaan yhteis|llinen ilmi| kuten kieli. Eri 
yhteis|iden moraalit voivat joiltakin osin poiketa toisistaan. Ontologi-
altaan artikuloidut moraalik{sitykset ovat maailma 3:en olioita (Popper!)
ja ne ovat itsen{isesti olemassa kuten matematiikankin oliot. Moraalia
ei voida mielivaltaisesti muuttaa tilanteen mukaan sen enemp{{ kuin
7 + 5 = 13.

>Suhteellinen moraali on ruma asia, enka haluaisi elaa tallaisessa
>maailmassa, mutta koska poiskaan ei paase, niin parasta on vain tulla 
>toimeen sen kanssa.

  Eip{ valistusupseerimme mieleen ole tullut, ett{ maailmaa voidaan
muuttaa.

>Taman vuoksi olen legalisti, ja olen sita mielta, etta lakeja tulee noudattaa
>tinkimatta ja kyselematta, olivatpa ne sitten hyvia tahi huonoja. Lait heijas-
>tavat yhteison keskimaaraisia moraalikasityksia, ja noudattamalla lakeja tur-
>vataan yhteison jasenten edut ja se, etta kaikilla on keskimaarin hyva olla.
>Oma moraalinen ohjenuorani on roomalainen oikeus, periaate "ela ja anna tois-
>tenkin elaa" ja dekalogi soveltuvin osin.

  Valistusupseerimme p{{tyi lakipostivismiin uskoteltuaan ensin itselleen,
ett{ t{ydellinen moraalinen relativismi on p{tev{{. H{nen l{ht|kohtansa
on virheellinen, mutta katsotaanpa, mit{ h{nen johtop{{t|ksest{{n seuraa.
Saksalaisen keskitysleirin vartijan on k{skyst{ kyselem{tt{ ja aikailematta 
surmattava juutalaisia, koska Saksan laki niin m{{r{si. Juutalaisten
oli alistuttava surmattavaksi, koska Saksan laki niin m{{r{si.
  Tokihan valistusupseerimme p{{tteli j{lleen v{{rin: lakipositivismiin
(moraaliarvostelma) h{n viekoitteli tosiasialauseella "Yhteis|n lait
ovat sellaiset, ett{ niiden noudattaminen johtaa siihen, ett{ yhteis|n
j{senet voivat keskim{{rin hyvin" (oletetaan hyvinvoiminen m{{ritellyksi
deskriptiivisin termein, kaikki-sana lienee lipsahdus, ei liene tarkoitettu,
ett{ jokainen voisi samalla tavoin kuin muut). T{m{ on ilmeisen ep{tosi 
lause: juutalaisten eliminoiminen ei kohota arjalaisten hyvinvointia 
niin paljon, ett{ kaikki voisivat keskim{{rin hyvin.


>>  Koskapa valistusupseerimme v{heksyy moraalia ja sen mahtia,
>>lainataan lause oikealta moraalifilosofilta, Friedrich Nietzschelt{:
                 
>Vai Natsi-Nisseen se Hokkanen perustaakin moraalikasityksensa ! Hienoa, etta
>sekin paljastui, nyt voimme alkaa arvioimaan Hokkasta aivan uudessa valossa.

  Valistusupseerimme olisi jo aika hankkia parempaa tietoa filosofian
historiasta kuin mit{ h{n Valituista Paloista ja Korkeaj{nnityksest{
on ammentanut. Jo tietosanakirjojen artikkelit kertoisivat h{nelle,
miten v{h{n Nietzschell{ ja kansallissosialismilla on kesken{{n 
tekemist{. Nietzschen p{{teokset on suomennettu, ja Tarmo Kunnas
on julkaissut h{nen filosofiastaan tutkielman Nietzsche  - Zarathustran 
varjo. 

Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka