From: ske@pkmab.se (Kristoffer Eriksson)
Newsgroups: swnet.politik
Subject: Re: Demokrati och makt
Date: 21 Nov 92 15:30:21 GMT
Distribution: swnet
Organization: Peridot Konsult i Mellansverige AB, Oerebro, Sweden

In article <1992Nov18.180559.11653@kth.se> ulfb@ulfb.nada.kth.se (Ulf Berggren) writes:
>In article <7398@pkmab.se> ske@pkmab.se (Kristoffer Eriksson) writes:
>>Jag tror det vore bra om du f|rs|kte definiera vad du menar med
>>"r{ttighet". Vad {r det som {r speciellt med just r{ttigheter, till
>>skillnad fr}n andra lagar, som g|r att de inte f|r}ldras, menar du?
>>
>>Vad hindrar oss fr}n att utn{mna vilken lag som helst till "r{ttighet",
>>och sen h{vda att den inte l{ngre kan f|r}ldras.
>
>De r{ttigheter som jag talar om {r tv} sorter. ...

Jag undrar {nd} fortfarande vad som hindrar oss fr}n att utn{mna vilken
lag som helst till ej {ndringsbar "r{ttighet". _Du_ kanske koncentrerar
dig p} tv} sorter, men det kan ju finnas andra som med tiden f|rs|ker f}
in ytterligare "r{ttigheter" utanf|r dessa. Vad s{ger du till dem? Om det
inte finns n}gra s{rskilda gr{nser f|r detta, s} tror jag inte risken {r
f|rsumbar att vi f|rr eller senare f}r in en "r{ttighet" som visar sig
vara mindre lyckad, som vi sen aldrig kan bli av med igen i ditt system.
Allts}: hur skiljer man p} ett garanterat s{tt mellan de {kta "r{ttigheterna"
som verkligen inte kan bli aktuella att {ndra, och |vriga p}hitt?

T{nk om socialdemokraterna i n}got skede av majoritet skriver in bland
r{ttigheterna att alla har r{tt till fullst{ndig omsorg av staten fr}n
vaggan till graven (f|r att ta n}got), och att moderaterna i ett annat
skede skriver in l}ngtg}ende skydd av {gander{tten och emot h|ga skatter.
B}da k{nner starkt f|r "sin" respektive nya r{ttighet, s} de tvivlar inte
om det riktiga i att skriva in dem. Men ingen av dem kan sen ta bort den
r{ttighet som det andra partiet lagt dit, fast{n den {r helt emot respek-
tive partis st}ndpunkt? S} nu har de l}st varandra i ett skruvst{d i
st{llet, som starkt begr{nsar b}de deras och folkets m|jligheter att
v{lja framtida politik.

Om r{ttigheterna {r s} of|r{nderliga, borde man v{l f|r resten kunna spika
dem helt slutgiltigt, och varken till}ta till{gg eller avskaffanden.

Sen finns det en annan sak som ocks} oroar mig, och det {r den att m{nniskan,
och d{ribland {ven lagf|rfattare, inte {r ofelbar. [ven om man t{nkt ut en
"riktig" r{ttighet, s} kan en lag som ska f|rs|ka definiera den r{ttigheten
l{tt f} i sig konstiga oavsedda gr{nsfall, f|rbiseenden och andra konstigheter,
som vi allts} inte heller kan g|ra n}got }t om r{ttigheterna aldrig f}r {ndras.

Lustigt nog s} uppdateras den svenska grundlagen d} coh d} ocks}, f|r att
anpassa den till nya omst{ndigheter och nya id`er om hur styret av Sverige
ska organiseras. Det l{r v{l inte ens du mena att man kan undvika, s} d}
skulle vi v{l f} dels en of|r{nderlig r{ttighetskatalog, en grundlag som
beskriver sj{lva styret och kan f|r{ndras med viss anstr{ngning, och sist
de vanliga lagarna. Men d{r kan jag ana ett gr{nsdragningsproblem mellan
r{ttighetskatalogen och den |vriga grundlagen. F|r {ven om kanske ett
demokratiskt styre tas upp som en r{ttighet, s} kan ju den r{ttigheten
med viss anstr{ngning f|rvanskas om grundlagen som beskriver hur detta
styre ska g} till i detalj kan {ndras.

>>Om man med demokrati menar att det {r majoriteten som best{mmer, s} {r
>>det en uppenbar sj{lvmots{gelse, att h{vda att demokratin blir b{ttre
>>av att man f|rbjuder majoriteten att besluta vissa saker. S} l{nge du
>>inte l|ser den knuten, ger du bara intryck av att inte begripa vad fr}gan
>>handlar om |ver huvud taget.
>
>Det {r ditt intryck, ja.

Jag menar att det {r ett motiverat intryck, s} l{nge du inte l|ser knuten.

>Men demokrati {r na-s majoritetsstyre som bredast m|jliga definition.
>Redan de gamla grekerna (Platon) konstaterade dock att majoritetsstyre
>i varenda liten fr}ga {r detsamma som diktatur.

[nd} s} har vi av n}gon anledning inte en majoritet som l{gger sig i
varenda liten fr}ga ({ven om de l{gger sig i m}nga), trots att det inte
finns n}got som f|rbjuder det. Vad kan det bero p}?

F|r |vrigt kan en demokrati inte f|rtrycka en majoritet av folket, hur
petig den {n {r. Det kan d{remot en {kta diktatur, och g|r det vanligen
ocks}. Om man dessutom har hoppande majoriteter som var f|r sig b|rjar
f|rtrycka m}nga olika minoriteter, s} att de drabbade minoriteterna
tillsammans blir en majoritet, borde det finnas goda m|jligheter till
sanering {ven av en s}nsituation, om de kommer |verens om attsluta
f|rtrycka varandra.

>N}gonstans g}r allts} gr{nsen ...
>Dock h}ller inte alla med, s{kert inte heller i detta m|te.

Borde inte existensen av dessa meningskiljaktigheter, st{mma till
eftertanke innan man inf|r bruket av irreversibel lagstiftning
("r{ttigheter") ?

(Du kommenterade inte mina }sikter om hur man borde g|ra i st{llet.)

-- 
Kristoffer Eriksson, Peridot Konsult AB, Stallgatan 2, S-702 26 Oerebro, Sweden
Phone: +46 19-33 13 00  !  e-mail: ske@pkmab.se
Fax:   +46 19-33 13 30  !  or ...!{uunet,mcsun}!mail.swip.net!kullmar!pkmab!ske