HDTenEightyP/NetNews huggingface dataset:
From: tljuaa@uta.fi (Juha Aaltonen)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.varaventtiili
Subject: Re: Orgasmin syvin olemus
Date: 20 Dec 92 15:37:07 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Tampere, Finland

In article <RAIVIO.92Dec14132053@robocop.hut.FI> teklara@tekla.fi writes:

>	Ihmiset ovat kommunikoineet vuosisatoja kirjallisesti ja esim.
>puhelimitsekin jo kymmeni{ vuosia. En ole viel{ n{hnyt kirjailijaa,
>joka olisi tarvinnut hymi|it{, enk{ kovin usein n{k|puhelimiakaan.
>Viestit ovat useimmiten menneet perille. 

Puhelimaessa (ja muussa t{ysin reaaliaikaisessa viestinn{ss{) toimivat 
{{nenpainot v{litt{v{n{ tekij{n{.

Mutta heti kun siirryt{{n kirjalliseen viestint{{n toisen intentioiden
selvitt{minen menee auttamatta arvailuksi. Varsinkin Suomessa t|rm{{
jatkuvasti siihen, ett{ ironisointi ei v{lity - eih{n karvalakin l{pi,
Jumala n{hk||n, voikaan v{litty{ mik{{n perunanuijaa kevyempi kirjallinen
keino.

>Miten se s{hk|inen viestint{
>poikkeaa sitten merkitt{v{sti esim. kirjeiden l{hett{misest{? 

No netti mediana on ainakin ik{v{n kaksijakoinen. Toisaalta teksteihin
vastaillaan noin puolihuolimattomasti vasemmalla k{dell{, mutta itselle
kohdistetut vastineet taas luetaan suurennuslasin ja potentieelisen vittuilun
ilmaisevan laitteen kanssa.

Loppujen lopuksi, kysymys on kirjallisuudentutkimuksen peruskysymyksi{
- l|ytyyk| se merkitys tekstist{ vai lukijasta. (jos tied{t, niin mailaa
vastauksesi minulle ja julkaisen sen v{ikk{rin7ni.)

--
Juha Aaltonen
tljuaa@uta.fi
Newsgroups: sfnet.keskustelu
From: vmho@jyu.fi (Veli-Matti Hokkanen)
Subject: Re: Miksi tenttikysymykset ovat englanniksi?
Organization: University of Jyvaskyla, Finland
Distribution: sfnet
Date: Thu, 17 Dec 1992 16:33:59 GMT

In article <VISTI.92Dec15150705@laphroaig.cs.hut.fi> visti@cs.hut.fi (Hannu Visti) writes:
>In article <JKORPELA.92Dec15093326@lk-hp-1.hut.fi> jkorpela@snakemail.hut.fi (Jukka Korpela) writes:
>
> * sek{ suomeksi ett{ englanniksi. K{yt{nn|ss{ minua kiinnostaa,
> * miten suuri ongelma suomenkielisille olisi se, ett{ osa tiedosta
> * olisi vain englanniksi. Manuaalien yms. suhteenhan sellainen
>
>	En usko korkeakouluopiskelijalle asian olevan ongelma muussa kuin
>"nouse rienas suomen kieli"-merkityksess{. 
>

  Asia on ongelma suurimmalle osalle korkeakouluopiskelijoista. Tietokone-
englanti teknisine ja arkiel{m{lle vieraine sanoineen on vaikea ymm{rr{tte-
v{ksi vaikka englannin taito olisi hyv{kin. Kaikki eiv{t ole tietoteknii-
kan p{{aineopiskelijoita, vaan useimmiten laitteita tekstink{sittelyyn
k{ytt{vi{, joille tietotekniikan hienoudet eiv{t ole relevantteja.
Nyky{{n oleellisesti jokainen korkeakouluopiskelija joutuu tietokoneita
k{ytt{m{{n. Silloin suomenkieliset selke{t viestit ovat tarpeen.
Monikieliset viestit ovat sik{li hyvi{, ett{ niist{ erikoissanastoa
tuntematon, mutta kielitaitoinen, voi usein helpommin arvata, mist{ on kyse,
kuin pelk{st{{n englanninkielisest{ viestist{. 

>	Jos valituksen englanninkielisist{ papereista olisi jirjoittanut
>joku muu kuin rotuopeistaan tunnettu V{is{nen, olisin saattanut ajatella 
>asian olevan todellinen ongelma jollekulle, joskin edelleen ihmettelisin,
>miksi asiasta kysyt{{n netiss{ eik{ kyseiselt{ opettajalta. T{ss{ tapauksessa
>en kuitenkaan suostu uskomaan, ett{ kysymys olisi muusta kuin periaatteista,
>ja moiset periaatteet eiv{t ole erityisen l{hell{ minun syd{nt{ni.

  Jos tentill{ halutaan testata opiskelijan tietoja tentin aihepiirist{
eik{ kielitaitoa, olisi tenttikysymysten ja vastausten oltava opiskelijan
parhaiten hallitsemalla kielell{. 
  Yliopistoja ja korkeakouluja koskevissa asetuksissa m{{r{t{{n, ett{
opiskelijoilla on oikeus k{ytt{{ kuulusteluissa suomen ja ruotsin
kielt{.


Newsgroups: sfnet.keskustelu.ymparisto
From: APURO@FINABO.ABO.FI (Antti Puro Tkkk)
Subject: Re: Paperi ja maitopurkit
Organization: Turku School of Economics and Business Administration
Distribution: sfnet
Date: Thu, 17 Dec 1992 06:30:13 GMT
X-News-Reader: VMS NEWS 1.24

In <1992Dec15.150306.1@tnclus.tele.nokia.fi> ntoivane@tnclus.tele.nokia.fi
writes:

> 
> Miten h{vitet{{n paperi ?  Paperinker{ys, polttaminen, kaatopaikka
> vai maahan hautaus ( = korvasieniviljelm{ ) ?.
> Ent{ miten h{vitet{{n maitopurkit ? ( neuvovat polttamaan, onko
> parempi kuin kaatopaikka ? )
> 
> t. Niilo
>
Sanomalehtipaperi kannattaa haudata korvasieniviljelmiin. Satoa tulee
kokemuksien mukaan ihan hyvin. Aikakauslehtipaperi (LWC/SC?) ei k{y.

Antti
From: cstisu@uta.fi (Timo Suutari)
Newsgroups: sfnet.keskustelu
Subject: Raamattu
Date: 12 Dec 92 11:50:27 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Tampere, Finland


Mit{ tiede sanoo Raamatun totuudellisuudesta?

Arkeologiset l|yd|t tukevat Raamatun kertomusten todenper{isyytta. Yli 25 000
paikkaa, joilla on yhteytta Vanhan testamentin aikaan, on paikallistettu 
Raamatun maista. "Vaikka argeologia todistaakin tietyjen paikkojen, henkil|iden
tai tapahtumien olemassaolosta, jotka on mainittu Raamatussa, argeologia ei
pysty sanomaan onko Jumalalla ollut jotain tekemista n{iden asioiden kanssa.
Se on uskon asia ihmisille nyky{{n aivan kuten ennenkin" - H Darrell Lance.
T{h{n mennessa yht{k{{n Raamatun historiallista kohtaa ei ole voitu todistaa 
v{{r{ksi niiden todisteiden perusteella, joita on saatu arkeologisista tutki-
muksista. Ylipappi Kaifaan luiden l|ytyminen Jerusalemin l{hist|lta viime
kev{{n{ oli taas voimakas todistus Raamatun henkil|iden historiallisuudesta.
Jeesuksen kiivas vihamies 2000 vuoden takaa saa toimia nykyajassa Jeesuksen
puolestapuhujana, t{ss{ on jotain el{maa suurempaa.

Luonnontieteen ja Raamatun v{lill{ ei ole perustavaa laatua olevaa ristiriitaa.
Raamattu ilmoittaa, ett{ Jumala oli mukana alkuper{isess{ luomisty{ssa ja 
jatkaa sit{ viisaasti ja tarkoituksenmukaisesti. Evoluutioteorioita on erilai-
sia ja mit{{n niist{ ei ole oikeaksitodistettu, eik{ Raamatussa mitenk{{n
ilmoitetta luomisty{n vuosilukuja. Ristiriidat luonnontieteiden ja Raamatun
v{lill{ ovat usein tosiasioiden tulkintatapojen v{lisi{ ristiriitoja. "Voiko
kukaan ihminen vakavissaan uskoa, ett{ se voima, joka hallitsee maailmaa ja
yll{pit{{ siin{ j{rjestyst{, on syntynyt atomien sattumanvaraisesta yhdistel-
m{st{? Voiko virta nousta l{hdett{{n korkeammalle? Vain Luoja on voinut antaa
el{v{lle aineelle voiman ja vallan hallita h{nen ymp{rill{{n olevaa maailmaa"
- el{intiet. prof. MacPride. Asiasta kiinnostuneiden kannattaa lukea Paul
Littlen kirja Tied{ Miksi Uskot. Siin{ on hyvin j{rkiper{isi{ kannanottoja 
n{ihin kysymyksiin.

Oman lukunsa muodostavat t{yttyneet Vanhan Testamentin profetiat.
"Raamatun ennustusten ja niiden t{yttymysten yht{pit{vyys
on niin selv{{ ja silmiinpist{v{{, ett{ ainoastaan ep{uskoinen 
voi olla sit{ n{kem{tt{" - Keller, Raamattu on oikeassa.

On se uskomatonta, etta kirja 2000 (tai 4000) vuoden takaa
vaikuttaa tanaan ehka enemman kuin koskaan.
Ja sen sanoma toimii.

Lisatietoa ja kommentteja sfnet.keskustelu.uskonto -ryhmaan
tai miksei tannekkin...
t timo
From: napo@cs.hut.fi (Hannu Napari)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.terveys
Subject: Re: Salmiakki
Date: 20 Dec 1992 15:51:09 GMT
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
	<1992Dec19.183047.2587@cc.tut.fi>
NNTP-Posting-Host: cardhu.cs.hut.fi
In-reply-to: ak58910@cc.tut.fi's message of Sat, 19 Dec 92 18:30:47 GMT

In article <1992Dec19.183047.2587@cc.tut.fi> ak58910@cc.tut.fi (Antti Kivivalli) writes:
>Entas tietaako kukaan salmiakin mahdollisista huumaavista vaikutuksista?
>Tassa joskus selvittelin huolestuneiden vanhempien puolesta miksi
>ihmeessa heidan poikansa taskuista alkoi loytya salmiakkijauhopusseja
>ja lopulta joku huumepoliisi Helsingista osasi sanoa etta silla
>olisi lieva huumaava vaikutus. Suolatasapainot sekaisin?

Her{{ kysymys, millaisia ovat vanhemmat jotka huolestuvat siit{
kun lastensa taskuissa on karamellipusseja...

Olisiko aika h|llent{{ pipoa ja asettaa jonkinlainen "urbaani legenda"-
suodatin korvien ja kuulokeskusken v{liin.

--
Napo    $ Hey Nath, hama para kripa kijiye. Door kara andhakar, gyan
(leon)  $ ka aloka dijiye, binsa dwesh lobha bamese chhin lijiye,
        $ manamey prem shanti bhar dijiye...
        $
From: ovr@lk-hp-12.hut.fi (Otto-Ville Ronkainen)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.terveys
Subject: Re: Salmiakki
Date: 19 Dec 1992 22:11:45 GMT
Organization: L{nsi-Uudenmaan Keisarillinen Polyteknillinen Koulu
Distribution: sfnet
Reply-To: ovr@snakemail.hut.fi (Otto-Ville Ronkainen)
NNTP-Posting-Host: lk-hp-12.hut.fi

In article <1992Dec19.142020.2166@polaris.utu.fi> eepee@polaris.utu.fi (Esa-Pekka P{lvim{ki) writes:
>>	PS. Irtokarkkien myynti kioskeilla lailla kielt{{.  Joskus min{ viel{

>Mist{s sitten turkinpippurisi saisit? 

Tietysti ruotsinlaivalta, alle kolmekymppi{ kilo ja kerralla saa tuoda
viisitoista kiloa. (Min{k| addikti?)
--
Ott-Vill R______________________
ovr@snakemail.hut.fi
Newsgroups: sfnet.keskustelu.terveys
From: ak58910@cc.tut.fi (Antti Kivivalli)
Subject: Re: Salmiakki
Organization: Tampere University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: Sun, 20 Dec 92 23:07:34 GMT


Naparilla
>Her{{ kysymys, millaisia ovat vanhemmat jotka huolestuvat siit{
>kun lastensa taskuissa on karamellipusseja...

Aivan tavallisia ehka 16-vuotiaan pojan vanhempia, jotka muistaakseni
saivat kysymyksillaan aikaan hermostumista, valehtelua ja muuta
kiinnijaamisen pelkoon liittyvaa. He eivat suinkaan ensimmaiseksi
epailleet yhtaan mitaan omituista.

>Olisiko aika h|llent{{ pipoa ja asettaa jonkinlainen "urbaani legenda"-
>suodatin korvien ja kuulokeskusken v{liin.

Aina on aika.


-- 

Antti Kivivalli            atma moksartham jagat hitayaca
Newsgroups: sfnet.keskustelu
From: hvaisane@cs.joensuu.fi (H. Vaisanen)
Subject: Re: Miksi tenttikysymykset ovat englanniksi?
Organization: University of Joensuu
Distribution: sfnet
Date: Mon, 14 Dec 1992 13:10:28 GMT

jpehko@cs.joensuu.fi (Juha Pehkonen) writes:

>hvaisane@cs.joensuu.fi (H. Vaisanen) writes:
>>Osaako kukaan arvata, mist{ voisi johtua se, ett{ er{{ll{
>>Joensuun yliopiston luennoitsijalla on tapana tehd{ osa
>>tenttikysymyksist{ englannin kielell{?

>...ja ket{ se kiinnostaa?
>Juha Pehkonen
>jpehko@cs.joensuu.fi

Esimerkiksi sit{, joka ei osaa vastata kysymykseen, koska ei ymm{rr{,
mit{ kysyt{{n.
Newsgroups: sfnet.keskustelu
From: jahonen@cs.joensuu.fi (Jarmo Ahonen)
Subject: Re: Miksi tenttikysymykset ovat englanniksi?
Organization: University of Joensuu
Distribution: sfnet
Date: Tue, 15 Dec 1992 10:29:00 GMT

hvaisane@cs.joensuu.fi (H. Vaisanen) writes:

>jkorpela@snakemail.hut.fi (Jukka Korpela) writes:
>>Meill{ TKK:ssa on aika usein laitettu koneiden systeemiviestit
>>englanniksi - sen j{lkeen kun joukko vierailevia tutkijoita yms.
>>kertoi, etteiv{t he ymm{rr{ suomenkielisi{.

>Ulkomaiset tutkijat, jotka eiv{t osaa suomea (tai ruotsia) pysyk||t
>poissa Suomesta. En osaa kuvitella, ett{ esim. USAlaiset tai
>ruotsalaiset yliopistot ryhtyisiv{t k{ytt{m{{n suomea suomalaisten
>vierailevien tutkijoiden aseman helpottamiseksi.

Hmm... Mutta jotkin ei-englanninkielisten maiden yliopistot/tutkimuslaitokset
kylla kayttavat englantia mikali paikalla on ko maan omaa kielta osaamattomia
tutkijoita.

Newsgroups: sfnet.keskustelu
From: eepee@polaris.utu.fi (Esa-Pekka P{lvim{ki)
Subject: Re: Miksi tenttikysymykset ovat englanniksi?
Organization: University of Turku, Finland
Distribution: sfnet
Date: Tue, 15 Dec 92 11:39:32 GMT

In article <RAIVIO.92Dec15093741@psykoman.hut.FI> teklara@tekla.fi writes:
>In article <1992Dec14.131028.26002@cs.joensuu.fi> hvaisane@cs.joensuu.fi (H. Vaisanen) writes:
>>
>> Esimerkiksi sit{, joka ei osaa vastata kysymykseen, koska ei ymm{rr{,
>> mit{ kysyt{{n.
>
>	Oisko syyt{ opetella englantia? Varsin harvalla alalla p{rj{{ 
>lukemalla ainoastaan suomenkielist{ kirjallisuutta. Olisit onnellinen,
>ettet opiskellut enen sotia. Silloin kysymyksi{ olisi esitetty saksak-
>si.

Jep, ja reilu kymmenen vuotta sitten viel{ iso osa tenttikirjoista oli
saksaksi. Hankalampaa onkin toisinaan vastata kysymyksiin suomeksi, koska
tenttikirjat ovat yleens{ englanniksi. Hence uuslukutaidottomuus.

/ep
From: jokiniem@cs.Helsinki.FI (Jari Jokiniemi)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.talous
Subject: Re: Pankit joutavat menn{ konkkaan
Date: 14 Dec 1992 09:05:21 +0200
Organization: University of Helsinki, Department of Computer Science
Distribution: sfnet
NNTP-Posting-Host: hydra.helsinki.fi

In article <JVH.92Dec12195713@laphroaig.cs.hut.fi> jvh@cs.hut.fi (Johannes Helander) writes:
>Kuulostaa niin sairaalta, ett{ t{llainen j{rjestely voi perustua vain
>veronkierron aikaansaamiseen. Miksi pankki ei mennyt suoraan
>osakkaaksi yritykseen lainaamisen sijaan? 

Mit{h{n se laki sanookaan pankin sallituista toimialoista. (Jees. Juuri
t{t{ lains{{nd{nt|{ kiert{m{{n perustettiin Unitaskin, firma, joka
omistaa pankin saa kyll{ omistaa muitakin firmoja, vaikka pankki ei.)

-- 
Jari Jokiniemi /            / Technical Research Centre of Finland:
              /  OH2MPO    /    jjo@tik.vtt.fi                 +358 0 456 6009
DO IT NOW!   /  OH3BU     /   University of Helsinki: 
            /  HSC 1182  /      jokiniem@cs.Helsinki.FI jokiniemi@finuha.BITNET
Newsgroups: sfnet.keskustelu.talous
From: pelle@lk-hp-12.hut.fi (timo.pelkonen)
Subject: Re: Asuntojen hinnoista (Re: Pankit joutavat menn{...)
Reply-To: timo.pelkonen@hut.fi
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: 20 Dec 92 21:20:24 GMT

In <SCOFIELD.92Dec18123007@lusmu.cs.hut.fi> scofield@cs.hut.fi (Harri "scofield" Hursti) writes:

>Itse asiassa tuo ei pida tuon asp:in osalta lainkaan paikaansa. ASP jarjes-
>telma oli muuttumaton koko alkunousukauden, sen ehtoja tarkastettiin 1.1.89
>vastaamaan kohonneita hintoja, mutta silloinkaan ei siten, etta ASPilla oli-
>si paassyt kunnolla mitaan ostamaan. ASPissa toteutuivat rajoitukset niin
>maksimi luototuksesta seka mk/m2 etta kokonaismarkkamaara, maksimikauppahin-
>nasta mk/m2, minimi omarahoitusosuudesta, kuin vakuudesta (30%). Sen sijaan

joo, oli rajoituksia, mutta kun k|yh{lle joka tapauksessa annettiin suurin osa
asunnon hinnasta helppona asp-rahana, oli selv{{ ett{ kysynt{ kihoaa pilviin.
t{t{ ilmi|t{ my|t{iltiin nostamalla rajaa, ja kierrettiin ostamalla kalusteet
tai maksamalla rehellisesti pime{{. lis{ksi tuossa aspissa taisi olla jokin
valtiontakauksen tapainen: jos raja-arvot alitettiin, niin fyrkat oli varmat.
ongelmaksi j{i vain edullisen kovan rahan tinkiminen. kyll{ tilanne ainakin 
minun l{hipiiriss{ni on se, ett{ kaikki asuntokaupat viimeisen ~4 vuoden 
aikana on tehty asp-pohjalla. 

t{m{ asp-h|tkyily ei tietenk{{n k{y selitykseksi valtakunnan kon-
kurssille, mutta tavallisen kuolevaisen rahantaju on tuosta mennyt pahasti 
sekaisin.


>45%, on hinnoissa vielakin noin 10% sellaista ilmaa, joka ensi vuoden aikana
>siita poistuu. Tosiasia on se, etta eurooppalaisen keskiarvon mukaiseen noin
>3000-3500 mk/m2 hintatasoon emme normaalikokoisissa asunnoissa taalla Helsin-
>gissa koskaan paase (huonokuntoisia n. 100 nelion asuntoja 20+ km Helsingin

t{ss{ on muitakin seikkoja: esim asuntojen varustetaso, suomik{mp{ss{
kaapit ja heebelit kuuluvat asuntoon, muualla useimmiten ei. jos tiukka 
pa-tila jatkuu, voivat hinnat pudota viel{ paljonkin. hinnat eiv{t
l{htene nousuun kovinkaan pian uuden nousukauden alettua, rahaa kun ei
taida olla kuin caymansaarilla. (talousneron puhetta :-)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.talous,sfnet.keskustelu.viestinta
From: suutarin@tre.tele.nokia.fi (Jari Suutarinen)
Subject: Re: uusi korkovannys ja Aamulehden journalismi
Organization: Nokia Cellular Systems, Tampere, Finland
Distribution: sfnet
Date: Fri, 18 Dec 1992 09:58:50 GMT

In article <KS.92Dec18095835@karikukko.cs.tut.fi> ks@cs.tut.fi (Syst{ Kari) writes:

> Noh, sattuujan sita, tuon lasken harmittomaksi lipsahdukseksi. Jatko
> on faktatietoa etsivalle kuitenkin ongelmallisempi:

>      Ensi vuonna vahennys on
>    17.5 prosettia laskettuna tana
>    vuonna maksetuista koroista.
>    Korot vahennetaan ansiotulois-
>    ta maksetuista veroista."

> 17.5 % ei minun mielestani tarkoita vahennysoikeuden kasvamista. Pitkan
> miettimisen jalkeen tulin paatelmaan, etta kyseessa on lisavanennys sen
> standardi 25 %:n paalle. Tietaako kukaan onko nain ?

TV-uutisten ja muutamien lehtijuttujen perusteella (l{hteit{ ei ole ik{v{
kyll{ nyt k{sill{, joten tiedot ovat  muistinvaraisia) olen p{{tynyt seuraavaan
tulkintaan:

T{m{nvuotisista koroista saa juuri tuon 17.5% lis{v{hennyksen ensi vuonna,
paitsi jos laina on otettu t{n{ vuonna niin v{hennys on laina*0.08*0.175
(ilmeisesti siksi ett{ t{lt{ vuodelta ei ole maksettu t{ysi{ korkoja oletetaan
lainan koroksi 8% ).
Saman lis{v{hennyksen saa opintolainan koroista. 

Jos asuntolaina on ensiasuntoon niin ensi vuoden v{hennys on 30% + lis{t,
muuten 25% + lis{t.

T{m{naamuisen lehtijutun mukaan tuon lis{v{hennyksen saa vaikkei jatkossa olisi
korkoja ollenkaan. 

Siirtym{kausi jonka aikana tuo 17.5% pienenee nollaan on kai jotain 6v 
paikkeilla. Siit{ millaisin portain se pienenee ei ole n{kynyt mainintoja.

> Tiedamme kaikki mita verohallituksessa tuumaillaaan
> Kimmon Sasin lutun lopussa lainatusta lausumasta:

>   "  - Ylimaarainen korkova-
>    hennys on teknisesti aika han-
>    kala, mutta verohallinnossa se
>    kylla toki kyetaan laskemaan."

joo, mutta mill{ aikataululla?

> Kylla Oracle-konsulteilla on taas toista !

Samaa mielt{.

> Toisaalta Sasin asenne: "ei kansalaisen tarvitsekaan pystya verotustaan
> laskemaan", pistaa mietteliaaksi.

Jokuhan saattaisi vahingossa huomata miten paljon niit{ todella menee
kaikkine lis{- ja sivutuloprosentteineen yms., tai viel{ pahempaa, keksi{
jotain verotusta kevent{vi{ v{hennyksi{! 

Virheit{h{n verotuksessa ei voi sattua, joten tarkistaminen on aivan turhaa...

Jari Suutarinen
--
Xref: sparky sfnet.keskustelu.talous:475 sfnet.keskustelu.viestinta:151
From: ks@cs.tut.fi (Syst{ Kari)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.talous,sfnet.keskustelu.viestinta
Subject: uusi korkovannys ja Aamulehden journalismi
Date: 18 Dec 92 09:58:35
Organization: Tampere Univ. of Technology, Finland.
Distribution: sfnet
NNTP-Posting-Host: karikukko.cs.tut.fi


Talla Tampereella kaydaan keskustelua siita, kenen pitaisi omistaa
Aamulehti, kukaan ei keskustele siita mika on Aamulehden juttujen
taso.

Mina yritin tassa selvittaa, miten kay minun lainakorkojen vahennysten kanssa.
Kun asia oli juuri Eduskunnassa, otin esiin torstain (17.12) Aamulehden
ja katsoin. Tassa jutun alku:

  "Vanhojen asunto- ja opintolain-
   nojen korkovahennyksia koske-
   va siirtymakausi on kymmenen
   vuotta (1993 - 2003)"

Noh, sattuujan sita, tuon lasken harmittomaksi lipsahdukseksi. Jatko
on faktatietoa etsivalle kuitenkin ongelmallisempi:

  "  Eduskuntakasittelyssa ole-
   vien uusien verolakien mukaan
   taman vuoden loppuun mennessa
   otettujen asunto- ja opinto-
   lainojen korkovahennysoikeu-
   det kasvavat jonkin verran
   tahan vuoteen verrattuna.

     Ensi vuonna vahennys on
   17.5 prosettia laskettuna tana
   vuonna maksetuista koroista.
   Korot vahennetaan ansiotulois-
   ta maksetuista veroista."

17.5 % ei minun mielestani tarkoita vahennysoikeuden kasvamista. Pitkan
miettimisen jalkeen tulin paatelmaan, etta kyseessa on lisavanennys sen
standardi 25 %:n paalle. Tietaako kukaan onko nain ?

Toiseksi tarkoittaako tuo sita, etta jos on asunto/opintolainoja tana
vuonna saa vahentaa ensivuoden verotuksesta riippumatta siita, maksaako
korkoja enaa ensi vuonna ?

Tiedamme kaikki mita verohallituksessa tuumaillaaan
Kimmon Sasin lutun lopussa lainatusta lausumasta:
   
  "  - Ylimaarainen korkova-
   hennys on teknisesti aika han-
   kala, mutta verohallinnossa se
   kylla toki kyetaan laskemaan."

Kylla Oracle-konsulteilla on taas toista !

Toisaalta Sasin asenne: "ei kansalaisen tarvitsekaan pystya verotustaan
laskemaan", pistaa mietteliaaksi.


     
--
% This article represents my personal views.
% Kari Systa, Tampere Univ. Technology, Box 553, 33101 Tampere, Finland
% work: +358 31 162585      fax: +358 31 162913      home: +358 31 177412
% Internet: ks@cs.tut.fi    X.400: C=fi ADMD=fumail O=TUT OU=CS S=ks
Xref: sparky sfnet.keskustelu.talous:479 sfnet.keskustelu.viestinta:153
From: raivio@niksula.hut.fi (Perttu Raivio)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.talous,sfnet.keskustelu.viestinta
Subject: Re: uusi korkovannys ja Aamulehden journalismi
Date: 18 Dec 92 13:05:47
Organization: BREWTeX - Wine, women and song
Distribution: sfnet
Reply-To: teklara@tekla.fi
NNTP-Posting-Host: psykoman.cs.hut.fi
In-reply-to: ks@cs.tut.fi's message of 18 Dec 92 09:58:35

In article <KS.92Dec18095835@karikukko.cs.tut.fi> ks@cs.tut.fi (Syst{ Kari) writes:
>
> 17.5 % ei minun mielestani tarkoita vahennysoikeuden kasvamista. Pitkan
> miettimisen jalkeen tulin paatelmaan, etta kyseessa on lisavanennys sen
> standardi 25 %:n paalle. Tietaako kukaan onko nain ?

	Se 17,5 % v{hennet{{n maksetuista _veroista_. Vanha v{hennys
oli verotettavasta tulosta.

--
		Re vera, linguam Latinam vix cognovi.
Newsgroups: sfnet.keskustelu.talous
From: pelle@lk-hp-15.hut.fi (timo.pelkonen)
Subject: Re: Asuntojen hinnoista (Re: Pankit joutavat menn{...)
Reply-To: timo.pelkonen@hut.fi
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: 12 Dec 92 21:11:19 GMT

In <1992Dec10.121335.22458@cc.tut.fi> jyki@cc.tut.fi (Tiilikainen Jyrki) writes:
>Hinta ei ollut silloin ylihinta.  Ei kai kukaan ostaisi mit{{n ellei olisi
>aivan pakko, jos tiet{isi ett{ saman voi saada huomenna huomattavasti
>halvemmalla.

periaatteessa ei, k{yt{nn|ss{ kyll{ - vai pit{isik| sanoa p{invatsoin?

hinnat olivat siin{ mieless{ oikeat, ett{ niill{ syntyi kauppa; t{m{h{n
on markkinataloudessa ainoa oikea hinta.

mutta: hintabuumin aiheutti rahan jokseenkin vastuuntunnoton ty|nt{minen
persaukiselle kansankerrokselle (asp), nousukausi, suljetuhko kansantalous jne.
my|s, jos asioita olisi verrattu muun euroopan tilaan, olisi havaittu 
merkillisi{ seikkoja: miksi kolmio pariisissa olisi ollut halvempi kuin
kaksio matinkyl{ss{? hintojen nousu johtui juuri keinotekoisesta kysynn{n 
eritt{in jyrk{st{ kasvusta, ja sen aiheuttamasta hintojen nousuodotuksesta.
kun lompsa tyhjeni niin voi ;)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.talous
From: tlm@uwasa.fi (Teppo Martikainen)
Subject: Re: Missa Suomen tulevaisuus?
Organization: University of Vaasa, Finland
Distribution: sfnet
Date: Mon, 14 Dec 1992 12:45:14 GMT

In article <1992Dec13.073037.18962@polaris.utu.fi> Olli-Jukka Paloneva <opaloneva@abo.fi> writes:
>
>Olisiko syyt{{ pohtia, mink{ valtion ideologiaa {{ret|n vapaamnarkki-
>natouhu oikein on?

En tieda onko niinkaan tarkeaa pohtia mista ko. oppi on saanut alkunsa.
Tarkeampaa mielestani on, etta talousteoreettisesti vapaakauppa on maail-
mamme hyvinvoinnille hyvaksi. Ei me kuulkaa tasta selvita omaan pikku-
nurkkaamme vetaytymalla.

>
>Miksi kapitalismin ykk|svaltio meni liittoon maailmankommunismin kanssa?
>Oliko pelkona kansallistietoisen suurvallan muodostuminen Euroopan
>mantereelle, joka olisi pystynyt asettamaan maailmankaupalle ehtoja?

Kuinkahan syvallista se liittoutuminen oikein olikaan? Ainakin itse
olen kovin tyytyvainen siita, etta amerikkalaiset pitivat pintansa Neuvos-
toliiton Brezhnevin opin suhteen, eivatka paastaneet naapureitamme 
jyllaamaan pysahtyneisyyden ajalla mielin maarin. Ei kai se 
"liittoutuminen" kovin syvallista ollut - tarkastele vaikkapa amerikka-
laisten "puolustus"budjettia.

>Mit{ t{ss{ maassa kannattaa tehd{? Onko kysymys v{{rin asetettu? Jospa
>sit{ ei en{{ kannata edes kysy{.

Kaikesta naljailusta huolimatta mina kylla henkilokohtaisesti uskon 
koulutukseen ja innovointiin. Kylla Suomessakin viela rahaa tehdaan,
kunhan vaan jaksamme luottaa osaamiseemme ja kehittaa sita.

>
>
>- Olli-Jukka - opaloneva@abo.fi

Teppo
-- 
---------------------------------------------------------------------------
Teppo Martikainen, Associate Professor, Accounting and Business Finance
School of Business Studies, University of Vaasa, P.O. Box 297, SF-65101 Vaasa,
Finland, Please note that these are my own opinions only.