From: c34657b@saha.hut.fi (Tuomas Viljanen)
Subject: Re: Marx.
Organization: The Nibelungenlied Incorporated
Distribution: sfnet
Date: Tue, 15 Dec 1992 05:43:20 GMT

In article <1992Dec11.082939.6481@jyu.fi> vmho@jyu.fi (Veli-Matti Hokkanen) writes:
>In article <linnan.724017755@snakemail.hut.fi> linnan@lk-hp-22.hut.fi (Matti J Linnanvuori) writes:
>>  Lis{arvo on tiet{{kseni sama kuin yrityksen voitto. Tulisiko
>>yrityksen jakaa voittonsa "osinkona" ty|ntekij|ille, jottei riist{isi
>>lis{arvoa? Nollatuloksen tekev{n yrityksen omistajat eiv{t saane
>>lis{arvoa. Onko tappiollisen yrityksen omistajien saama lis{arvo
>>negatiivinen?
>>
>
>  Joissakin tuotantotoimintaa harjoittavissa yrityksiss{ lis{arvo
>ja voitto voivat olla yht{ suuria, mutta voitto ei ole lis{arvo.

Katsotaanpa, mita Taloustieteen Taloussanasto sanoo:

ARVO

1. Tavoitteen tai ilmion myonteiseksi koettu ominaisuus yksilon tai yhteison
tarvejarjestelmassa. Esim. yrityksen arvoymparisto kasittaa ne seikat, jotka
yrityksen odotetaan ottavan huomioon toiminnassaan
2. Taloudellinen arvo. Merkitys, joka hyodykkeelle annetaan yksilon tai
yhteison tarpeiden tyydyttamisessa. Taloudellisen arvon maaraavat hyodykkeen
haluttavuus ja niukkuus (=kysynta ja tarjonta) yhdessa.

LISAARVO

Marxin mukaan se tyolaisten tyollaan luoma osa hyodykkeiden arvosta, jota
heille ei makseta palkkana, vaan joka kasaantuu liikevoittona kapitalisteille

TYONARVOTEORIA

Marxin oppien keskeisia ajatuksia. Hyodykkeen arvon maaraa Marxin mukaan siihen
kaytetty keskimaarainen tyopanos. Kun hyodykkeiden hinta maaraytyy markkinoilla
ja tyo itse on kauppatavaraa, muodostaa tuotteiden hintojen ja tyon hinnan ero-
tus lisaarvon, johon paaoimien kasautuminen perustuu.

VOITTO

Perinteisesti tulot on jaettu neljaan ryhmaan: palkat, korot, vuokrat ja voi-
tot. Voitto on tassa ryhmittelyssa jaannosera: erotus kokonaistuottojen ja
kokonaiskustannusten valilla, kun kokonaiskustannuksiin on sisallytetty muiden
tuotannonyekijoiden tulot (=palkat, korot, vuokrat). Kirjanpidollinen voitto
tarkoittaa yrityksen kokonaistuottojen ja kokonaiskulujen valista erotusta.
Talloin erotetaan viela usein nettovoitto ja bruttovoitto siten, etta netto-
voitto = bruttovoitto - valittomat verot.

Eli mita voimme todeta tyonarvoteoriasta ? Hyodykkeiden arvo ei Marxin mukaan
olekaan se maara vaihdon valineita ($), mita ostaja on valmis hyodykkeestaan
maksamaan ja myyja pyytamaan, vaan kaikilla hyodykkeilla onkin Marxin mukaan
jokin absoluuttinen, mutta ah, niin virtuaalinen arvo. Kumma juttu, kun mikaan
muu talousteoria ei tunne koko lisaarvon ja riiston kasitetta, vaan tyovoiman
arvo on tasmalleen se, mita tyonantaja maksaa bruttopalkkana tyosta tyonteki-
joille. Palkka taas maaraytyy kysynnan, tarjonnan, ja ay-liikkeen lobbauksen
tuloksena (ammattiyhdistyksia on ollut jo kauan ennen Marxiankin). Eli koko
lisaarvon kasite on nahdakseni pelkastaan Marxille ominainen asia. Muutoin ei
Taloussanastossa olisi puhuttu "marxilaisesta taloustieteesta" _erikseen_.

>  Lis{arvosta (P{{oma, s. 195):
>"Tied{mme jo kuitenkin, ett{ ty|prosessi kest{{ yli sen hetken, jolloin 
>pelkk{ ty|voiman arvon vastike on saatu uusinnetuksi ja lis{tyksi 
>ty|n esineeseen. Prosessi kest{{ 6 tunnin sijasta, jotka t{h{n
>riitt{v{t,  esim. 12 tuntia.

Jaa kuinkan niin ? Tyontekijoille maksetaan tasmalleen siita ajasta, jonka he
osallistuvat hyodykkeen tekoon, korvaus heidan tyopanoksestaan (=palkka).
Ajasta, jona hyodykkeeseen ei kohdistu tyopanosta, ei nahdakseni pidakaan 
mitaan palkkaa maksaa.

>Ty|voiman toiminnan kautta ei siis ainoastaan 
>uusinneta sen arvoa, vaan my|s tuotetaan uusi arvo. T{m{ lis{arvo on
>se ylij{{m{, joka tuotteen arvossa on yli tuotteen kulutettujen alkeiden,
>ts. tuotantov{lineiden ja ja ty|voiman arvon."

Mihin lisaarvo ja riisto sitten katoaa sosialismissa ? Pitaahan yritysten
siellakin tuottaa voittoa, tai muuten niille kay ikavasti ja vikkelaan.

>  Lis{arvo syntyy siis ty|l{isen ty|st{. Kauppa ei lis{arvoa tuota: 
>"Kiertokulku eli tavaranvaihto ei luo mit{{n arvoa". (m.t. s. 156)

On kummallista, kuinka ihmiset voivat elattaa itsensa kaupankaynnilla, jos
kerran on mahdotonta "luoda mitaan arvoa" (=$) kiertokululla eli tavaran-
vaihdolla. Eiko kaupankaynti ole sitten tyota ? Entas yrityksen johtaminen,
markkinointi, suunnittelu, t&k jne ? 

Lueskelinpa tuossa tallaista impperialistista propagandalaystaketta kuin
"Valitut Palat". Siina oli joulukuun numerossa hyva artikkeli "Jaa hyvasti,
sosialismi", jossa amerikkalainen talousihminen Paul Johnson kirjoittaa mm.
seuraavasti:

"Vapaa markkinatalous on suunnaton tietojarjestelma. Ellei sen toimintaa ra-
joiteta, se ratkaisee hammastyttavan nopeasti ja tarkasti kaikkien palvelujen
ja tavarioden todellisen arvon eli sen, mita ihmiset ovat valmiita maksamaan
niista eri puolilla maailmaa. Naihin tietoihin perustuvat paatokset yleensa
osuvat oikeaan"

ja edelleen

"Kuusikymmenluvun lopulla Puolan kommunistipuolueen epatoivoinen ppaasuunnitte-
lija sanoi minulle suoraan: "Tassa hullussa jarjestelmassa emme tieda minkaan
todellista arvoa emmeka todellisia kustannuksia. Emme tieda, mitkla tehtaat o-
vat tehokkaita ja mitka surkean tehottomia. Niinpa tluemme koko ajan palkin-
neeksi epaonnistujia ja rangaisseeksi menestyjia""

seka

"Venajalla ja kaikilla marxilaisten periaatteiden mukaan jarjesyetyilla mailla
on erityisongelma. Marx ja Lenin opettivat, etta kaikki yrittajat ja valittajat
ovat "loisia". Niinpa Neuvostoliittoon ei koko sen olemassaolon aikana edes
yritetty kehittaa tehokasta jakelujarjestelmaa.
   Kuljetuslaitoksen tehottomuus seka tukku- ja vahittaiskaupan verkkojen
surkuteltava alkeellisuus johtivat siihen, etta 40% maan elintarvikkeista
matani, varastettiin tai joutui tuhoelainten ruuaksi ennen kuin ehti kauppoihin
Seitseman vuosikymmenmen ajan harjoitetusta kollektivistisesta maataloudesta
hyotyivat eniten tuhoelaimet. Se oli todellista rottien kulta-aikaa".

Etta tallaista. Marx oli demagogi, ei tiedemies, ja kaikki hanen kirjoituksensa
tulisi ottaa, ei absoluuttisina totuuksina, vaan cum grano salis. Marx ei itse
milloinkaan tutustunut asioihin paikan paalla vaan tutki vanhentuneita kirjoi-
tuksia kirjastoissa, esitti raikeita vaarinkaytoksia, joihin oikeuslaitos
puuttui, normaalikaytantona, vaarensi todistusaineistoa, hylkasi systemaatti-
sesti kaikki hanen teorioitaan vastaan sotivat todisteet ja rakensi koko teori-
ansa puolitotuuksille, olettamuksille ja suoranaisille valheille. Han oli
fanaatikko ja han ammensi voimansa sammumattomasta vihasta, jota han tunsi
kapitalisteja, eritoten koronkiskureita, kohtaan, koska hanella itsellaan ei
ollut minkaanlaista taloudellisten asioiden tajua, vaan han onnistui tuhlaamaan
niin omansa, vanhempiensa kuin vaimonsa suvun rahat. hanen perusvirheensa oli
kuitenkin se, ettei han milloinkaan ymmartanyt kapitalismia, vaan vihasi sita
ja taman vuoksi halusi kumota sen, valittamatta siita, mihin se johtaisi.


  ++ Tuomas Viljanen                     ++ For a battle like Crecy, you do ++
  ++ Lahderanta 20 A 19                  ++ not need a military genius like ++
  ++ SF-02720 Espoo FINLAND              ++ Edward III. All you need is an  ++
  ++ 358-0-592175 or c34657b@saha.hut.fi ++ idiot like Duke of Alencon.     ++
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka