From: jkoskela@tnclus.tele.nokia.fi
Subject: Maailman havaitseminen (Oli: Tiede ja..
Organization: Nokia Telecommunications.
Distribution: sfnet
Date: Sun, 26 Jul 1992 21:34:11 GMT

In article <VVIRRANK.92Jul22125649@klaava.Helsinki.FI>, vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski) writes:

       Ohhoh, kyll{p{ k{sityksemm{ poikkeavat toisistaan, vaikka kumpi-
      kin on lukenut fysiikkaa. Jotta p{{st{isiin samalle pohjalle, tulee
      t{m{ selitys ja samalla muutakin selostusta.

>Ei, tiede (tai luonnontieteet erityisesti) ei tuota TIETOA. Se tuottaa
>HAVAINTOJA ja edelleen TULKINTOJA naista havainnoista. Havainnot ovat aina
>joidenkin virherajojen sisalla, joten niita ei voi pitaa totuutena. Ja
>tulkinnat taas riippuvat havainnoista. (Itse voin puhua vain fysiikan
>puolelta.)
>
>Mita on syvallinen tieto? Tahan asti kaikki havainnot ovat olleet
>ainoastaan suhteellisia. Tietysti meilla on runsaastikin erilaisia
>malleja, mutta on eri asia, kuinka hyvin ne kuvaavat todellisuutta.
>Ja niita pitaa olla aina valmis muuttamaan uusien havaintojen mukaan.
>
>Luonnonlakeja ei ole olemassa. On ainoastaan oletuksia siita, kuinka
>tietyt systeemit kayttaytyvat tietyissa idealisoiduissa tilanteissa
>tietylla tarkkuudella.
>

 Moitin aikoinaan saamaani fysiikan opetusta, mutta eip{ nykyisess{-
k{{n n{k|j{{n ole hurraamista. Nyt alan muistaa, ett{ silloin tar-
peellisen fysiikan ulkopuolisen taustatiedon saanti oli hyvin puut-
teellista ja logiikkaan tai pikemminkin jonkinlaiseen tiedon hahmot-
tamiseen ei kiinnitetty huomiota.
 Pari kysymyst{ taustan esittely{ ennen :
 N{ytt{{ silt{, ett{ tarkoitat totuudella, ett{ havaintomaailman pi-
t{isi olla t{sm{lleen sama kuin reaalimaailma. Mihin t{llaista tark-
kuutta tarvitaan? Arkiel{m{ss{ p{rj{t{{n paljon v{hemm{ll{; oleellis-
ta on, ett{ mittausvirheen suhteellinen (%) osuus ei ole suuri.
 Sit{paitsi lause
   havaintomaailman olio( sein{npituus ) = reaalimaailman olio( sei-
n{npituus ) +- 5m
 on tosi, jos esim. havaintomaailman olio( sein{npituus ) on 20m ja
reaalimaailman olio( sein{npituus ) on 19m, vai mit{?
 Minusta n{ytt{{, ett{ sinulla ep{selke{ k{sitys totuudesta eli, ett{
sen tapaisiin ei kiinnitet{ huomiota opetuksessa. Nyt muistan, ett{
er{{n fysiikan kurssin opettaja harmitteli, ett{ monet opiskelijat
j{{v{t kaava-automaateiksi. Miten on muissa aineissa, vaadittiinko
enemm{n kuin jonkinlaisena automaattina olo?

           Taustaa luonnontieteille

 (Toivottavasti t{ss{ tulee oleellinen osa. Onneksi t{t{ lukee moni :
joku varmaan osaa t{ydent{{ ja korjata.)

 Tarvitaan nelj{ maailmaa :
 Reaalimaailma eli ulkopuolinen maailma eli ... : Sis{lt{{ mm. ha-
vaitsijan ja havainnon kohteen.
 Mielikuvitusmaailma : Havaitsija voi k{ytt{{ sit{ vaikkapa pohtimal-
la, mit{ tapahtuisi, jos h{n yhdist{isi {sken mieleen tulleen m{{ri-
telm{n muutamaan muuhun.
 Havaintomaailma.
 Ideamaailma : sis{lt{{ ainakin em. maailmoja kuvaavat k{sitteet.

 N{m{ voidaan yhdist{{ yhdeksi maailmankaikkeudeksi. Vain idea-
maailma ei tarvitse olemassaoloonsa mit{{n muuta. Reaalimaailma
on sidoksissa ideamaailmaan niin, ett{ sen jokaista rakennetta tai
rakenteettomuutta vastaa jokin ideamaailman k{site.

 Ymp{rist|n hahmottaminen (En takaa, ett{ k{yt{n virallista m{{ri-
telm{{, mutta eik|h{n m{{ritelm{ selvi{ asiayhteydest{.) :
 Katson ikkunasta ulos. Nimit{n toista v{ril{isk{{ sein{ksi, tois-
ta tieksi. L{hinn{ vihre{st{ sotkusta osaa nimit{n puuksi, osaa
pensaaksi, osaa lehdeksi. Kuitenkin n{m{ nime{m{ni oliot k{ytt{y-
tyv{t, kuten mielikuvissani oletankin niitten k{ytt{ytyv{n.
 Luulen, ett{ hahmon tunnistamista ei viel{k{{n tunneta kunnolla,
vaikka sit{ on tutkittu paljon viime vuosina.

 M{{rittelyjen j{lkeen luonnontieteitten alkuun :
 Maailmankaikkeuteen ilmestyy laji, joka osaa tehd{ havaintoja.
Jonkin ajan p{{st{ ilmestyy laji, joka osaa tehd{ tulkintoja ha-
vainnoista. Lopulta ilmestyy laji, joka osaa hahmottaa ymp{ris-
t|ns{, kykenee loogiseen ajatteluun jne. Havaintomaailma on riit-
t{v{n l{hell{ reaalimaailmaa. Tietysti on poikkeavia yksil|it{ :
huonokuuloisia, -n{k|isi{, varsinkin huonot sosiaaliset taidot
omaavia (t{st{h{n keskustelu alkoi) jne. Yleisi{kin puutteita
on : voi katsoa vain yhteen suuntaan, tutkaelin puuttuu jne.
Jossakin vaiheessa jotkut leikkimieliset? ja syv{lliseen ajat-
teluun kykenev{t yksil|t innostuvat luonnon tutkimisesta.

 Jo yksinkertaisen havaitsemisen ja sen tulkitsemisen ero ymp{-
rist|n hahmottamiseen on valtava. Lis{ksi tulee looginen ajatte-
lu. Ihmisen havaintomaailman kunnollinen hahmottaminen on minul-
le vaikeaa, koska en ole opiskellut alaa (Ep{ilen, ett{ se on
outoa alan tutkijoillekin viel{kin.) Siksi taitaa j{{d{ huonok-
si kuvaukseni yksinkertaisen havaitsemisen ja sen tulkitsemisen
erosta todelliseen luonnontieteellisen tutkimuksen aloitustilan-
teeseen. Luonnontiedeh{n on rakennettu ihmisen hmm.. luonnolli-
sen havaintomaailman p{{lle.

 (Vihdoinkin p{{sin toiseen kappaleeseen)
>Mita on syvallinen tieto? Tahan asti kaikki havainnot ovat olleet

 Tarkoitin syv{llisell{ tiedolla esim. ajan ja avaruuden olemus-
ta, determinismin p{tevyysaluetta, reaalimaailman hierarkista
rakennetta; ehk{ my|s valon luonnetta ja vastaavia.
 Suhteelliset havainnot : edellinen pitk{ selostus k{y t{h{nkin.

>ainoastaan suhteellisia. Tietysti meilla on runsaastikin erilaisia
>malleja, mutta on eri asia, kuinka hyvin ne kuvaavat todellisuutta.
>Ja niita pitaa olla aina valmis muuttamaan uusien havaintojen mukaan.

 Mallihan on usein pelkk{ tutkimuksen ty|kalu, jolla esim. saada yleis-
kuvan tilanteesta. Silloin se perustuu vain osittain havainnolle ja
loppu on t{ytetty mielikuvituksella. Sitten on erikseen mallit, joit-
ten ajatellaan kuvaavan reaalimaailmaa hyvin.
 T{ss{ olisi hyv{ keskustella havaintomaailman ja reaalimaailman erois-
ta. Muistan itsekin joitakin esimerkkej{. Mutta psykologiaan perehtynyt
voisi antaa yleiskuvan. Ja vuosikausia tutkimuslaitteitten {{ress{ ollut
laitteitten avulla saadun havaintomaailman ja reaalimaailman eroista.

>Luonnonlakeja ei ole olemassa. On ainoastaan oletuksia siita, kuinka
>tietyt systeemit kayttaytyvat tietyissa idealisoiduissa tilanteissa
>tietylla tarkkuudella.
>
 Perustelehan. Olen tottunut ajattelemaan, ett{ arkitilanteissa
k{ytet{{n luonnonlakien yhdistelmi{. Idealisoituja tilanteita k{y-
tet{{n luonnonlakien selvitt{miseen ja niitten p{tevyysalueitten
tutkimiseen. Monen luonnonlain p{tevyysalue on kunnolla selvitt{-
m{tt{ ja usea on tuntematonkin.
-- 
==========================================================================
   Jukka-Pekka Koskela                   !  TNCLUS::JKOSKELA
   Telenokia YTV/KJ/T&K      M{kkyl{ K2  !  puh. 511 5841      
==========================================================================