From: ryyti@jyu.fi (Jarmo Ryyti)
Newsgroups: soc.culture.nordic
Subject: Assimilation of the Finns in Northern-Sweden
Date: 9 Nov 92 15:16:07 GMT
Organization: University of Jyvaskyla, Finland
X-Newsreader: TIN [version 1.1 PL6]


: Dr. Birger Winsa writes in Invandrare & Minoriteter Magazine 3/92
: as follows:
: 
: N{r Svenska Akademien inr{ttades
: av Gustav III blev den f|rs|rjd av r{ntorna fr}n laxfisket i Torne {lv.
: Det var ledam|ten i Vetenskapsakademien Anders Hellant (1717-1789) som
: s}g till att laxfiskets pengar f|rflyttades ner till Stockholm. Det var
: {ven tornedaling Hellant som skrev den f|rsta avhandlingen p} svenska
: och gav svenska spr}ket akademisk status. P} det s{ttet betalade torne-
: dalingarna "De adertons" verksamhet och inf|rde svenskan som den l{rda
: klassens skriftspr}k. Somn en |dets ironi blev tornedalingarna sj{lva 
: tvungna att avskaffa sitt eget modersm}l finska.
: 
: 
: (some stuff cut)
: Tornedalen ans}gs som ett politisk instabilt omr}de s} l{nge some dess
: finskpr}kiga befolkning inte var f|rsvenskat och likformat under en 
: enhetlig kultur. ]r 1888 grundades statskolorna, med svenska som undervis-
: ningspr}k, d{r det blev ett krav att finska inte fick undervisas eller
: ens talas p} rasterna.D} kunde n{stan 100 procent av befolkningen inte
:  n}got annat spr}k an finska.
: 
: 1921 }rs statliga utredning av spr}kfr}gan kom fram till att man inte beh|ver
: l{ra barnen att l{sa och skriva p} sitt eget modersm}l: finskan. Politiken
: g{llde fram till 1957. F|rst d} upph{vdes f|rbudet f|r gr{ns{lvstaden
: \vert}rneo-Matarengi att inneha finskpr}kig litteratur  p} biblioteket trots
: att |verv{gande delen av befolkningen alltid haft finska som sitt modersm}l.
: Avsikten med f|rbudet var att beh}lla tornedalingarna som analfabeter i sitt
: eget modersm}l. F|rst 1970 till{ts de att l{sa sitt modersm}l i grundskolan.
: Men d} hade f|rtrycket av finskan redan gjort sitt och tornedalingarna hade
: till stor del |vertagit svenska statens negativa syn p} finskan.
: 
: Resultatet av den f|rda antifinska spr}kpolitiken som fr{mjade sj{lslig
: f|rtvinning hos tornedalingarna {r direkt synlig till ex. inom litteraturen.
: Det fanss inte en enda f|rfattare av betydelse fr}n Tornedalen {nda fram till
: sjuttiotalet. D} f|rst hade beh{rkningen av det svenska spr}ket n}tt
: s} l}ngt att de f|rsta tornedalsf|rfattarna kunde ber{tta om sina upplevelser
: och den spr}kliga diskrimineringen som de uttsatts for av det svenska
: samh{llet. Tornedals forfattaren Gunnar Kieri skrev p} svenska on den andliga
: utarmning som uppkom av f|rbudet att tala finska i skolan och under raster
: och som ledde till en molnande tystnad och ett sj{lvf|rtryck p} gr{nsen till
: sj{lvhat vilket {ven projicerades p} hemmamilj|n. Under }ttiotalet n{r spr}k-
: politiken har v{nt undet ett stort press bl a fr}n finska invandrare
  i Sverige kommer de f|rsta stapplande f|rs|ken att skriva p} finska
  och tornedalsfinska  som nu har utvecklats till ett eget spr}k.
  F|rfattaren Bengt Pohjanen skriver p} tre olika spr}k och har bland
  annat |versatt Markusevangeliet
: till tornedalsfinska. Men innan Pohjanen fick sj{lvf|rtoende nog
: till f|rfattarskap var han tvungen att g} via pr{stutbildning och 
: bli filosofiedoktor i finsk litteratur. D} f|rst ans}g han sig mogen
: att skriva p} det spr}k han talar till vardags. 
: 
: (Some stuff cut)
: 
: Det har aldrig funnits en tornedaling som professor 
  i finska vid universiteten i Sverige trots finska professorer
  har funnits i landet under n{stan 100 }r
: och tornedalingarna {r det enda inhemska befolkning som kunnat flytande
: finska. (Obs. H{r gl|mmer Winsa bort skogsfinnarna ) Professorerna
: kommer fr}n sk}ne, H{rjedalen,Stockholm m fl orter, ja {ven fr}n Polen,
: men inte fr}n Tornedalen-f|rutom korbilombolon Erling Wande 
  som blev professor i finska vid Stockholm universitet }r 1988.
: 
: (Some stuff cut)
: 
: Den stigmatisering som f|rment spr}kligt handikappade m{nniskor utsattes
: f|r i det svenska samh{llet var droppen som fick den mest envetne tornedaling
: till insikt om att det svenska samh{llet och dess osj{lvst{ndiga lakejer
: inte s}g med blida |gon p} flerspr}kighet. De anammaede iden om den en-
: spr}kiga hemmilj|n fullt ut. Alla problem som har med identitet att g|ra
: projicerades p} den tv}spr}kiga hemmamilj|n, den roten till allt ont.
: Skulle man bli av med de traditionella spr}kkunskaperna s} vore f|ruts{tt-
: ningarna f|r en lyckosam framtid mycket mer gynnsamma, h{vdade de.
: 
: (Some stuff cut)
: (Birger Winsa, fil. dr. Stockholms universitet)
: 
: Terveisi{,
: Jarmo Ryyti
: En Finndj{vel
Newsgroups: soc.culture.nordic