From: petri@digiw.fi (Petri Alhola)
Subject: Re: Maa, Tieto ja Valta
Reply-To: petri@digiw.fi (Petri Alhola)
Organization: Digiware , Helsinki Finland
Distribution: sfnet
Date: Wed, 26 Aug 92 10:04:46 GMT

In article <VVIRRANK.92Aug25160112@klaava.Helsinki.FI> vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski) writes:
>In article <1992Aug25.085141.14010@digiw.fi> petri@digiw.fi (Petri Alhola) writes:
>>Tarkoitan merkityksen pienenemisen{, ett{ raaka-aineiden osuus niin 
>>teollisuusmaiden kuin maailmankin bruttokansantuoteesta pienenee, siis
>>niiden merkitys taloudelle pienenee suhteellisesti.
>
>Entas kehitysmaiden BKT:sta?

Koko idea olikin ett{ informaatioyhteiskuntaan siirrytt{ess{ maan omistuksen
merkitys pienenee, ja kehitysmaat ovat viel{ kaukana siit{.

>>Totta, onneksi informaation siirron muuttuminen enemm{n aineettomaksi
>>tekee kilpailevan informaation levitt{misen helpommaksi ( lehdist|/netti).
>>
>
>Onkohan noin? Lisaantyva kaupallisuus vaatii sen, etta informaation pitaa
>olla 'myyvaa', joten kilpailussa haviaa tallaiset laatulehdet ja pikkuiset
>lehdet, jotka eivat enaa saa ilmoitustuloja riittavasti. Ilmeisesti tama
>kansallinen ja yleismaailmallinen viestinnan keskittyminen on vain
>valiaikaista? Ja niiden ihmisten lukumaara jotka seuraavat/voivat seurata
>nettia on aika pieni verrattuna niihin, jotka eivat tieda siita mitaan.
>Tai edes absoluuttisesti. Lisaksi netti on aika hauras varkki, eika paljoa
>tarvittaisi, etta se romahtaisi. (Rahoitus kaupalliselle pohjalle, jne.)

Informaationv{litystekniikan kehitys tekee jatkuvasti edullisemmaksi
informaation levitt{misen. Esimerkiksi vaikkapa pienet paikallisradiot,
ja mykyisin pystyt toimittamaan lehte{ yhden ihmisen , PC:n ja laser 
kirjoittimen avulla.  Netti on viel{ t{ll{hetkell{ gurujen erikoisuus, 
mutta tietoverkkoteknologiaa ollaan tuomassa koteihin, jonka 
ensiaskeleita ovat tekstiTV, ja n{m{ puhelinlaitosten boksit.
Varmankin, ennen kuin netit ovat jokakodin tuotteita niin niiden
k{ytt|liittymi{ ja palveluita tulee kehitt{{ viel{ paljo.

>>Tuotannon merkityksen mittarina markkonatalousmaissa on yksinkertaisesti
>>raha. Siis jos voit vaihtaa pinen tietokoneohjelman kymmeneen tonniin
>>perunoita, on siis kyseisen ohjelman ja perunam{{r{n arvo sama.
>>Koska markkinataloudessa hy|dykeet  on vaidettavissa rahaan, on n{iden
>>vaihtoarvon m{{ritteleminen helppoa.
>
>Vaihtoarvon kyllakin, mutta jos kysymys onkin siita, kumpaa sina loppujen
>lopuksi tarvitset selvitaksesi seuraavaan paivaan, voisi se ohjelma olla
>aika kaukana perunoiden takana. Henkisia tarpeita voi ajatella vasta
>sitten kun fyysiset valttamattomyydet on turvattu.

Mutta siksih{n tuoteet onkin hinnoiteltu siten, ett{ n{iden fyysisten
tarpeiden tyydytt{miseen tarvittavat tuoteet ovatkin edullisempia.
Siis jo pienell{ raham{[r{ll{ ostaa perunoita, tietokoneohjelmat
maksavat enemm{n.

>>Kaikkien tavaroiden keskin{inen vaohtoarvosuhde on riippuvainen markkinoista
>>siis juuri esimerkiksi kultaharkon arvo autiolla saarella on eri kuin
>>t{{ll{. Koska mailmankaupassa ei ole en{{ n{it{ "autioita saaria" ehk{p{
>>joitakin suljettuja talouksia lukuunottamatta, on tuotteiden arvo samaa
>>luokkaa ymp{ri mailman.
>
>Enpa usko etta Somaliassa perunakilon ja tietokoneohjelman hintasuhde on
>sama kuin taalla. 

Hintasuhde lienee sama, sill{ ongelma on ett{ heill{ ei ole varaa ostaa
niit{ perunoita. Ne, joilla taas on varaa ja tarvetta ostaa se 
tietokoneohjelma, siis rikas valkoinen yl{luokka, saavat kyll{ 
perunoitakin markkinahintaan. Siis somaliassa ei olisi n{l{nh{t{{
jos heill{ olisi rahaa ostaa ruokaa mailmanmarkkinoilta.

>Myoskaan kaikilla ei ole niita tietokoneohjelmia joilla ostaa perunoita.
>Joillakin on vain vino pino tupakanlehtia, laja kahvinpapuja tms.

En v{itt{nytk{{n ett{ tietokoneohjelma on mailman ainut hy|dyke, 
se oli vain yksi esimerkki informaatiotuoteesta.

>Kuvailet tuolla maailmankaupan 'ei ole "autioita saaria"'-ilmaisulla 
>aika osuvasti ns. dollari-imperialismia. (Nestle, United Fruits, etc.)

Tai Jeni, DM, tai vaikkapa FIM imperialismia.

>Miksi sotatoimet ovat sinulle vain ja ainoastaan ihmisten tappamista?
>Tiedonkulkua voi tosi tehokkaasti valvoa kontrolloimalla linkkiasemia
>ja verkkojen solmukohtia. Kun mennaan ajassa eteenpain, niin viela enemman.
>Eika siina tarvitse tappaa ketaan. Johan se on ollut kymmenia vuosia, etta
>ensi toikseen vallankaappaajat valtaavat TV/radioaseman/t.

Kuten sanoin, sotatoimilla voidaan est{{ tietty{ ihmisjoukkoa saamasta
informaatiota, mutta ei kaikkia saamasta tietty{ informaatiota.
Siis, jos yksikk| X on tehnyt ohjelman Y, ja Z valloittaa sen, ei 
se est{ kaikkea muuta mailmaa edelleen hy|dynt{m{st{ ohjelmaa Y.
Jos Z tuhoaa informaatioyhteydet ja X:n toiminnan sosiaaliset/aineelliset
edellytykset, ei Z ole hy|tynyt valtauksestaan mit{{n. Jos taas
X:n annetaan s{ilytt{{ informaatioyhteydet sek{ sosiaaliset ja aineelliset
edellytykset, eih{n sit{ ole silloin valloitettukaan.

>No jos se on vain psykologinen ero, niin mita kaytannon vaikutusta on 
>kayttaytymisessa niilla, jotka ovat o, v ja p:n alla, mutta luulevat
>olevansa v ja o, tai niilla, jotka ovat v ja o, mutta luulevat olevansa
>o, v ja p:n alla, tai niilla, jotka ovat v ja o, ja viela luulevatkin
>olevansa v ja o? Ja mista tiedat, ettei jotkut ihmiset olisi o:sempia ja
>v:ampia jossakin sotilasdiktatuurissa kuin demokratiassa?

Jos yhteiskunta vaikuttaa kansalaisen kannalta diktatuurilta, 
niin se on sit{. Ongelman muodostavat l{hinn{ n{m{ pseudodemokratiat,
joissa kansalle uskotelaan ett{ sill{ on valta, mutta poliitikot
vain pelaavat omaan pusiinsa. 

Petri



Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta