HDTenEightyP/NetNews huggingface dataset:
From: hkostama@hila.hut.fi (Hanna Kostama)
Subject: Re: Tietotekniikka peruskoulussa
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: Tue, 1 Sep 1992 15:39:34 GMT

vsiivola@klaava.Helsinki.FI (Veikko Siivola) kirjoitteli:
>K{ytt{jien olisi hyv{ oppia k{ytt{m{{n tietokoneohjelmissa yleisi{ opas-
>tusj{rjestelmi{ ja niiden avulla selvitt{m{{n, miten jokin asia tehd{{n,
jos tulee ongelmatilanteita. 

Itse olen koettanut ker{t{ yhteen joitain useimmille tavallisimmille
sovellusohjelmille yhteisi{ piirteit{, joiden avulla voi selvit{
pulma/paniikkitilanteista. = 'ensiapulista'. Niit{k{{n ei tietenk{{n 
voi/kannata opetella ulkoa, mutta on hyv{ tiet{{, ett{ tietyt jutut 
*monesti* toimivat.

>Nyky{{n ei yhden tai parin ohjelman ulkoa
>opettelulla kovin pitk{lle p|tkit{. Jos k{ytt{j{ pelk{{ tietokonetta ja
>pienenkin ongelmatilanteen sattuessa alkaa mietti{: "Apua, mit{ nappia
>nyt painan?", eik{ uskalla kokeilla mit{{n, tilanne ei ole kovin hyv{.

Koskee muuten t{sm{lleen my|s tietotekniikan opettamista. Itsell{ni
ei hatarassa
p{{ss{ s{ily mit{{n kovin yksityiskohtaisia tai erikoisia ohjelmien
piirteit{ eik{ k{skyj{. Opettamista, jossa tavoitteena on osata
itsen{isesti k{ytt{{ puuceeta ja ohjelmia, se ei ole ihme kyll{
ollenkaan haitannut. Yht{ t{rke{{ ellei t{rke{mp{{ on nimitt{in
'psykologinen valmennus' eli koettaa kaikin keinoin v{hent{{ kone-
kammoa ja paniikkitilanteita. Jos k{ytt{{ aika lailla aikaa siihen,
ett{ ihmiset (kauppakoulu, -opisto ja aikuiskoulutus) tuntevat olonsa
v{h{n itsevarmemmaksi ja turvallisemmaksi koneen {{ress{, varsinaisen
k{yt|n opettelu ja opettaminen k{y puolella vaivalla.

>Komentojen syntaksin ulkoa opettelu ei ole j{rkev{{. Jos jotakin jut-
>tua ei muista, manuaalit ovat olemassa sit{ varten, ett{ niist{ voi kat-
>soa. 

Itse k{yt{n muutaman tunnin aikaa pelkk{{n ohjattuun manuaalien lukuun.
Manuaaleista kuitenkin suht'helpolla jokainen k{ytt{j{ l|yt{{
kaiken mit{ tarvitsee. Monet oppilaat eiv{t vaan edes 'tied{' ett{
manuaaleja on ja niit{ voi my|s k{ytt{{. 

N{yt{n ohjelman (esim. wp) eri n{k|isi{ manuaaliversioita, jotta
j{isi joku mielikuva, mink{ n{k|ist{ pumaskaa on my|hemmin etsim{ss{
(kun eih{n se ikin{ siin{ valmiina k{sill{ ole :) . Sitten on vaan yhdess{
ensin 'huomattu' ett{ kas, t{{ll{ on k{tev{ sis{llysluettelo, mist{
l|ytyy perustoiminnot otsikkoina, ja kas, hakemisto, mist{ voi
hakea apua ongelmatilanteissa, jos sattuu yht{{n olemaan selvill{
mit{ oli tekem{ss{. Lis{ksi k{yd{{n l{pi dos-manuaali samalla lailla.

Eli en opeta esim. dos-syntakseja kovinkaan paljon vaan
satsaan 'dos-manuaalin syntaksiin'. Ja wp-manuaalin syntaksiin etc.

T{m{ on toiminut aika hyvin ainakin oppilailla, jotka ovat seuraavaksi
siirtym{ss{ ty|paikalle. Heit{ on helppo motivoida sill{, ett{
t|iss{ ei en{{ ole opettajaa/vieruskaveria jolta kysy{, mutta manuaali pit{isi
olla - ja jos ei ole, pyyt{k{{/vaatikaa hankkimaan sellainen.

Hanna


Newsgroups: sfnet.keskustelu.koulutus
From: scofield@cs.hut.fi (Harri "scofield" Hursti)
Subject: Re: Tietotekniikka peruskoulussa
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
	<1992Sep1.153934.905@nntp.hut.fi>
Distribution: sfnet
Date: Fri, 4 Sep 1992 11:14:17 GMT

hkostama@hila.hut.fi (Hanna Kostama) kirjoittaa :
>vsiivola@klaava.Helsinki.FI (Veikko Siivola) kirjoitteli:
>>K{ytt{jien olisi hyv{ oppia k{ytt{m{{n tietokoneohjelmissa yleisi{ opas-
>>tusj{rjestelmi{ ja niiden avulla selvitt{m{{n, miten jokin asia tehd{{n,
>>jos tulee ongelmatilanteita.

>Itse olen koettanut ker{t{ yhteen joitain useimmille tavallisimmille
>sovellusohjelmille yhteisi{ piirteit{, joiden avulla voi selvit{
>pulma/paniikkitilanteista. = 'ensiapulista'. Niit{k{{n ei tietenk{{n
>voi/kannata opetella ulkoa, mutta on hyv{ tiet{{, ett{ tietyt jutut
>*monesti* toimivat.

Itse asiassa, kun nykyisen atk-opetuksen runkoa suunniteltiin ATLAS -
tyoryhmassa vuoden '85 paikkella, asetettiin kouluissa annettavan o-
petuksen paatavoitteeksi, atk-kammon/paatekammon tappaminen. Yhdeksi
parhaaksi tavaksi tyavoitteen saavuttamiseksi havaittiin juuri "sel-
viytymistaitojen" opetus. Lisaksi vastaavat peruskoulutasoisen ope-
tuksen paatavoitteet ovat melkoisen universaleja; edustaessani ope-
tusministeriota unescon "Childer in the information age - tomorrows
problems today" - conferenssissa kavi varsin selvasti ilmi se, kuin-
ka tarkeata osaa atk-kammon kaataminen ja perus selviytymistaitojen
opetus tietoyhteiskuntaa varten nayttelee liki kaikkien maiden ylei-
sessa tietotekniikkaopetuksessa. Paljon on tehty, mutta juuretkin 
ovat syvalla.
--
Harri "scofield" Hursti    ! "... 'cause they walk away from everything,
scofield@cs.hut.fi         !  just to see the dream come true.
                           !  So God bless the boys, who make the noice,
                           !  on channel #42"
From: krl@niksula.hut.fi (Keijo L{nsikunnas)
Subject: Re: Tietotekniikka peruskoulussa
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: 31 Aug 92 15:21:16

In article <29079@hydra.Helsinki.FI> vanhaesk@cs.Helsinki.FI (Jari Vanha-Eskola) writes:
   Opettaessani t{m{n syksyn aikana tietotekniikka peruskoulussa olen
   joutunut pohtimaan oppisis{lt|j{ enemm{nkin. Kouluhallituksen
   julkaisemassa opetuksen oppaassa mainitaan selv{sti, ett{
   k{ytt|j{rjestelm{n tavallisimmat komennot on syyt{ tuntea.

Itse keskityin l{hinn{kin siihen, ett{ oppilaat jotka eiv{t ole olleet
koneiden kanssa tekemisiss{ uskaltavat k{ytt{{ tietokonetta. Dossin
komentoja opeteltiin sen verran kuin oli pakko yleisen k{yt|n
kannalta, eli kopiointi (tiedostot talteen omalle disketille) ja
hakemistoissa liikkuminen. Formatin ym. syntaksiin ei perehdytty vaan
vaan yritin selvitt{{ tietokoneen merkityst{ ty|kaluna, jota sitten
harjoiteltiin k{ytt{m{ll{ sovelluksia.

Valitettava totuus on ett{ joukkoon mahtuu niit{, joiden ainoa toivo
on saada jotain aikaiseksi on opetella asiat ulkoa, koska yhden
opettajan pit{{ pysty{ opettamaan my|s, niit{ jotka edistyv{t
nopeammin. Opetuksen kunnalta vaikeimpia tapauksia olivat oppilaat,
joilla oli kone kotona ja kuvittelivat olevansa hurjan fiksuja.
Useimmiten heid{n tapansa ratkaista sovellusohjelmassa vastaan tuleva
ongelma oli koneen boottaaminen (ollos kirottu se joka lis{si
koneisiin virtakytkimen), ja vaati paljon selitt{mist{ ennenkuin
saatiin em. oppilaat miettim{{n miten tilanteesta selvi{{ ilman
virtasen apua.

Itse pidin tavoitteena sit{ ett{ luettuaan tietotekniikkaa oppilaat
tiet{v{t mit{ henkil|kohtaisella tietokoneella voi tehd{, ja
ymm{rt{v{t muutaman perusperiaatteen esim. varmuuskopioinnin ja
etuk{teissuunnittelun merkityksen.

--
** Keijo
Newsgroups: sfnet.keskustelu
From: eepee@polaris.utu.fi (Esa-Pekka P{lvim{ki)
Subject: Re: Taas Tarinaa ... ja topinkia
Organization: University of Turku, Finland
Distribution: sfnet
Date: Thu, 27 Aug 92 17:04:12 GMT

In article <VoQyr*fj0@light.fipnet.fi> terje@light.fipnet.fi (Terje Bergstrom) writes:
>In article <1992Aug22.124552.20279@cc.tut.fi>, Etel{niemi Petri writes:
>
>> kevyiden sarjojen edustajia vai mita? Kylla punttimiehet melko lihaksik-
>> kaita ovat. Esim. kisoissa olleet Janne Kanerva & Jouni Gronman eivat
>
>  Usein painonnostajilla on hermostollista voimaa lihasmassan sijaan.
>Hermostollista voimaa harjoittavill{ on parempi "hy|tysuhde" lihaksissa
>kuin lihasmassaa harjoittavilla, sill{ ensin mainitut saavat aktivoitua
>paremmin lihassolunsa.
>

J|sses. T{m{n saat kyll{ selitt{{ v{h{n yksityiskohtaisemmin.

/ep
From: terje@light.fipnet.fi (Terje Bergstrom)
Newsgroups: sfnet.keskustelu
Subject: Re: Taas Tarinaa ... ja topinkia
Date: Sun, 23 Aug 1992 12:31:53 GMT
 <1992Aug22.124552.20279@cc.tut.fi>
Distribution: sfnet
Organization: Lightning Inc's Development Corner. Espoo, SF

In article <1992Aug22.124552.20279@cc.tut.fi>, Etel{niemi Petri writes:

> kevyiden sarjojen edustajia vai mita? Kylla punttimiehet melko lihaksik-
> kaita ovat. Esim. kisoissa olleet Janne Kanerva & Jouni Gronman eivat

  Usein painonnostajilla on hermostollista voimaa lihasmassan sijaan.
Hermostollista voimaa harjoittavill{ on parempi "hy|tysuhde" lihaksissa
kuin lihasmassaa harjoittavilla, sill{ ensin mainitut saavat aktivoitua
paremmin lihassolunsa.

Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
From: t31682l@kaira.hut.fi (Seppo Kalevi Koponen)
Subject: Re: Tyhmist{ tykinruokaa ? (oli Re: Kuka pelk{{ sotilasta ...)
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: Mon, 31 Aug 1992 06:42:40 GMT

In article <1992Aug28.123049.9578@jyu.fi> kiasis@jyu.fi (Kimmo Asser Isokoski) writes:
>
>Kummallista. Ainakin minut opetettiin armeijassa tappamaan ja 
>tuhoamaan. Mit{p{ muuta siell{ olisi opetettu.

Montakos tapoit armeija-aikana, ja mit{ tuhosit? Tarkoitukseni oli sanoa
ett{ ainakaan minun koulutukseeni ei kuulunut TODELLAKAAN mit{{n joka
p{{sisi edes kymmenesosaan siit{ "koulutuksesta" jota voimme seurata jo
TV:st{ p{ivitt{in. Sit{paitsi se mit{ siell{ opetetaan on aika lailla eri
asia kuin mit{ siell{ oppii.

>Erityisen selv{sti on mieleeni j{{nyt kummittelemaan er{s kovapanos-
>harjoitus jossa toimin kiv{{riryhm{n johtajana. Rynkyiss{ oli pistimet
>ja muutenkin harjoituksessa pyrittiin taistelutilanteen j{ljittelyyn.
>Teht{v{ oli ampua ihmisenmuotoisia maaleja joita nousi n{kyviin 
>juoksuhaudan edess{. Ryhm{njohtajan hommana oli antaa tulitusk{skyj{
>tyyliin: "Suo, tulta!" tai "Pakenevaa vihollista; ampukaa!"
>
>Varsinkin tuo viimeinen k{sky oli sellainen jossa ajattelevan ihmisen
>pit{isi j{tt{{ k{sky t{ytt{m{tt{. Kuviteltu vihollinen per{{ntyi
>mutta seh{n ei merkitse taistelussa sit{, etteik| "vihollista" 
>saisi yritt{{ tappaa. Selk{{n ampuminen on luonnollisesti itsens{kin
>kannalta turvallisin vaihtoehto.
>
>Arvatkaas j{ttik| yksik{{n ryhm{n miehist{ t{t{ ep{eettist{ murha-
>k{sky{ t{ytt{m{tt{. Ei tietenk{{n, my|s min{ ammuin sen mink{ ehdin.
>Vasta paljon my|hemmin sit{ on tajunnut kuinka aivopesty olin
>siin{ vaiheessa koulutusta.
>Harjoituksen j{lkeen kapiaismulkerot kehu, ett{ hyvin meni. 

"Ep{eettinen murhak{sky" tulisi ep{ilem{tt{ t{ytetty{ sotatilanteessa,
kun omat pelihousut ovat vaarassa. Vihollinen tosin ep{ilem{tt{ arvostaisi
eettist{ omaatuntoamme per{ytym{ll{ ja palauttamalla kohteliaisuuden?

>Tappamisharjoitusten lis{ksi ainoa asia mink{ opin, oli se 
>kuinka lusmuillaan t|ist{, teeskennell{{n sairasta ja pakoillaan
>vastuuta. 

Jos sinulla oli taipumuksia moiseen, niin turha siit{ armeijaa on syytt{{.

>Jos olisin tiennyt mink{ henkisen vahingon armeija minussa sai
>aikaan, en sinne olisi mennyt. Uskokaa kokeneen sanaa, {lk{{
>menk| armeijaan, se ei kannata.
>Paitsi jos tykk{{ leikki{ sotaa, niin sitten...

Kokemukset vaihtelevat, ja koulutus. Omasta puolestani suosittelen 
armeijan k{ymist{. Jos ei muuta, niin onhan ainakin jutun juurta intti-
kavereiden kanssa vuosiksi eteenp{in;)


-Seppo Koponen, skoponen@otax.hut.fi        *just do IT*
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
From: kiasis@jyu.fi (Kimmo Asser Isokoski)
Subject: Re: Tyhmist{ tykinruokaa ? (oli Re: Kuka pelk{{ sotilasta ...)
Organization: University of Jyvaskyla, Finland
Distribution: sfnet
Date: Mon, 31 Aug 1992 11:38:21 GMT

In article <1992Aug31.064240.11179@nntp.hut.fi> t31682l@kaira.hut.fi (Seppo Kalevi Koponen) writes:
>In article <1992Aug28.123049.9578@jyu.fi> kiasis@jyu.fi (Kimmo Asser Isokoski) writes:
>>
>>Kummallista. Ainakin minut opetettiin armeijassa tappamaan ja 
>>tuhoamaan. Mit{p{ muuta siell{ olisi opetettu.
>
>Montakos tapoit armeija-aikana, ja mit{ tuhosit? Tarkoitukseni oli sanoa

Mit{ tarkoitat? Eih{n edes lapset oleta, ett{ armeijassa opetetaan
tappamaan tappamalla oikeasti. Siell{ vain opetetaan k{ytt{m{{n
siihen hommaan sopivaa teknologiaa. 
Ja muokataan nuorten miesten maailmankuvaa sotaan sopivaksi.

>ett{ ainakaan minun koulutukseeni ei kuulunut TODELLAKAAN mit{{n joka
>p{{sisi edes kymmenesosaan siit{ "koulutuksesta" jota voimme seurata jo
>TV:st{ p{ivitt{in. Sit{paitsi se mit{ siell{ opetetaan on aika lailla eri
>asia kuin mit{ siell{ oppii.

Ja mit{s t{m{ sitten tarkoittaa? Tottahan toki min{kin olen n{hnyt
kymmeni{ tuhansia tappoja TV:st{. L{hinn{ viihteellisess{ muodossa.
Ja muutamia oikeita kuolemia uutisissa ja dokumenteissa.
Mutta TV viihde on fantasiaa ja se on HIEMAN eri juttu kuin pit{{
k{siss{{n oikeaa rynn{kk|kiv{{ri{ ja t{hd{t{ sill{ kohti "vihollisena"
esiintyv{{ ihmist{ ja vet{{ liipaisimesta. Vaikka lippaassa
onkin vain r{k{p{it{, niin silti se on jotain muuta kuin vain 
mielikuvitusleikki{ ja fantasiaa.

Armeijassa ei todellakaan opi juuri mit{{n. Mutta todenn{k|isesti
osaan loppuik{ni koota rynkyn lukon, osaan k{ytt{{ sit{ asetta,
osaan huoltaa, koota ja k{ytt{{ kevytt{ kranaatinheitint{, osaisin
ampua kevyell{ singolla ja osaisin luultavasti viel{kin telamiinoittaa
mets{autotien.
Kaikki n{m{ jonninjoutavat "taidot" ovat alkeellisia ja helposti 
opittavissa. Kuukausien jatkuvan kelaamisen j{lkeen ne my|s muuttuivat 
vaikeasti unohdettaviksi.
  
>"Ep{eettinen murhak{sky" tulisi ep{ilem{tt{ t{ytetty{ sotatilanteessa,

Luultavasti. Mutta jos esittelem{ni koulutus ei ole tappamiskoulutusta,
niin mit{ se sitten muka on. Armeijassa opetetaan tappamaan, turha
siihen tosiasiaan on suhtautua tekopyh{sti.

>>Tappamisharjoitusten lis{ksi ainoa asia mink{ opin, oli se 
>>kuinka lusmuillaan t|ist{, teeskennell{{n sairasta ja pakoillaan
>>vastuuta. 
>
>Jos sinulla oli taipumuksia moiseen, niin turha siit{ armeijaa on syytt{{.

Armeija opetti tehokkaasti hy|dynt{m{{n n{m{kin taipumukseni :-)
My|s kiroilutaito kehittyi tavalla jota en olisi uskonut mahdolliseksi.
 
>Kokemukset vaihtelevat, ja koulutus. Omasta puolestani suosittelen 
>armeijan k{ymist{. Jos ei muuta, niin onhan ainakin jutun juurta intti-
>kavereiden kanssa vuosiksi eteenp{in;)

Melkein vuosi el{m{st{ hukkaan muutaman armeijajutun takia.
Meik{l{isen koulutus oli kyll{ totaalista ajanhukkaa siviiliel{m{{
ajatellen.

>-Seppo Koponen, skoponen@otax.hut.fi        *just do IT*

-Kimmo Isokoski-



Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
From: jkp@cs.HUT.FI (Jyrki Kuoppala)
Subject: Re: V{kivalta TV:ss{ Re: Tyhmist{...
Reply-To: jkp@cs.HUT.FI (Jyrki Kuoppala)
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: Wed, 2 Sep 1992 15:37:58 GMT

>V{kivalta muutenkin esitet{{n siistin{ ja oikeutettuna toimena, eik{
>uhrin k{rsimykset juurikaan tule esille.

Elokuvatarkastamon linja lienee suunnilleen sellainen ett{ v{kivalta
saksitaan pois silloin kun se n{ytt{{ pahalta/siit{ tulee paha olo.

//Jyrki
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
From: pohjala@lut.fi (Janne Pohjala)
Subject: Re: Tyhmist{ tykinruokaa ? (oli Re: Kuka pelk{{ sotilasta ...)
Date: Fri, 4 Sep 1992 10:27:07 GMT
Distribution: sfnet
Organization: 11010011-Club Lappeenranta, Finland

kiasis@jyu.fi (Kimmo Asser Isokoski) writes:

>Armeijassa ei todellakaan opi juuri mit{{n. Mutta todenn{k|isesti
>osaan loppuik{ni koota rynkyn lukon, osaan k{ytt{{ sit{ asetta,
>osaan huoltaa, koota ja k{ytt{{ kevytt{ kranaatinheitint{, osaisin
>ampua kevyell{ singolla ja osaisin luultavasti viel{kin telamiinoittaa
>mets{autotien.
>Kaikki n{m{ jonninjoutavat "taidot" ovat alkeellisia ja helposti 
>opittavissa. Kuukausien jatkuvan kelaamisen j{lkeen ne my|s muuttuivat 
>vaikeasti unohdettaviksi.

	Ehk{ se juuri on syyn{ siihen miksi niit{ niin monta kuukautta
	hierotaan ?

>>>kuinka lusmuillaan t|ist{, teeskennell{{n sairasta ja pakoillaan
>>>vastuuta. 
>>
>>Jos sinulla oli taipumuksia moiseen, niin turha siit{ armeijaa on syytt{{.

>Armeija opetti tehokkaasti hy|dynt{m{{n n{m{kin taipumukseni :-)
>My|s kiroilutaito kehittyi tavalla jota en olisi uskonut mahdolliseksi.

	Ja juuri siksi sotilaspassi on joskus hyvinkin kysytty{
	tavaraa ty|h|notossa, koska siin{ n{kyy onko sinulla
	n{it{ piilevi{ lusmuilutaipumuksia, jotka armeija toi
	esiin. Itse en palkkaisi t|hin ket{{n jolla on yleisar-
	vostelussa arvosanana heikko, mik{li en tunne hakijaa
	todella hyvin ja luottaisin siihen ett{ h{n tarvittaessa
	todella tekee ty|ns{, eik{ vain ole aina sairaslomalla
	kun "ei oikein huvita ja v{h{n selk{{kin kolottaa".


						JiiPee


-- 
	" Back to the old drawing board "     -  Wile E Coyote
From: saariokari@cc.helsinki.fi
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
Subject: Re: LamanRe: Tyhmist{ tykinruokaa ? (oli Re: Kuka pelk{{ sotilasta ...)
Date: 3 Sep 92 15:43:11 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki

In article <1992Aug27.083601.22670@digiw.fi>, petri@digiw.fi (Petri Alhola) writes:

> ja rakentamalla yhteisty|t{ homma toimii. Muistan itse kun kerra
> aikanaan suunnitteluosaston esimieheksi tuli juuri armeijan k{ynyt
> reserviupseeri, siin{ meni vuosi kouluttaa tuo tyyppi toimimaan
> ososton kanssa ja saada hommat sujumaan. 
> 
  Onko tulkintasi se ett{ kaveri oli ihan ok , meni sitten armeijaan,
k{vi RUK:n ja siell{ muuttui yhteisty|kyvytt|m{ksi yksil|ksi?

> Siis armeijan harhaoppisten johtamisoppien kitkeminen aiheutaa suomen 
> teollisuudelle suunnattomia kuluja, siihen saattaa menn{ jopa
> vuosia henkil|{ kohti.

  T{ss{ SE on: todellinen syy Suomen elinkeinoel{m{n t{m{nhetkiseen
  lamaan on RUK:n harhaoppiset johtamisopit!!!!!!!!!!
  
  Eli nyt sitten pit{{ antaa potkut kaikille RUK:n k{yneille (ja samantien 
  kaikille AUK:n k{yneillekin). Lis{ksi on m{{r{tt{v{ ehdoton ty|h|nottokielto 
  sellaisille joiden reservin sotilasarvo on korpraalia korkeampi.

  Hups! Taisin antaa itsellenikin potkut, mutta ei se mit{{n, is{nmaan
  etu on t{rke{mpi!
> 
> Petri
-- 


  -- Jukka 
	reservin harhaanjohtaja evp 
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
From: petri@digiw.fi (Petri Alhola)
Subject: Re: Ase vai j{rki k{dess{ (Re: Miss{ militarismi piilee)
Reply-To: petri@digiw.fi (Petri Alhola)
Organization: Digiware , Helsinki Finland
Distribution: sfnet
Date: Wed, 26 Aug 92 09:03:30 GMT

In article <SK73171.92Aug26101625@uikku.ee.tut.fi> sk73171@ee.tut.fi (Sami Petteri Kiiskil{) writes:
>
>
>In article <1992Aug24.133520.11064@digiw.fi> petri@digiw.fi (Petri Alhola) writes:
>
>> Jos kolmannes tohtoriksi v{itelleist{ on naisia, ja yliopisto poiskelijoista
>> viel{ enemm{n, niin se selv{sti osoittaa, ett{ naiset pyrkiv{t jatkuvasti

>Mill{ aloilla ? Informaatio sin{ll{{n ei tuota mit{{n. Sit{ pit{{ soveltaa
>tuotteiden valmistukseen ja sitten myyd{ n{m{ tuotteet. Joten rahaa tuottaa
>ainoastaan koulutus, jota voidaan soveltaa tuotantoon. Suuri osa yliopistojen
>opintosuunnista johtaa julkisen sektorin palvelukseen. 

Informaatio on tuote sin{ns{, siin{ kuin mik{ tahansa fyysinen tuotekin.
Kaikki informaatio ei ole edes tarkoitettu tuottamaan mit{{n sen enemp{{
kuin eiv{t kaikki fyysiset tuotteetkaan. Siis esimerkiksi television
viihdeohjelmat, musiikki, kirjallisuus, tai monet tietokoneohjelmat
ovat informaatiota, joka ei ole tarkoitettu fyysisen tuoteen tuotytamiseen.
Siis ei-tuotannollisen information tuottaminen tuottaa rahaa siin{
kuin tuotannollisenkin.

Tietysti kaikki koulutus t{ht{{ jonkinlaiseen tuotantoon, mutta ei 
v{ltt{m{tt{ fyysisen tuoteen, vaan palvelu- ja informaatiohy|dykkeiden
tuotantoon. Siis min{ teen yht{ tuottavaa ty|t{, jos saan saman
raham{[r{n jos kasvatan perunoita, teen tietokoneohjelmia tai parannan
sairaiti.

>Lis{ksi informaation siirto ja tallennus ovat aloja, joilla on mahdollista
>kontrolloida sellaista informaatiota, jota ei itse pysty tuottamaan,
>vastaavasti informaation alkuper{inen tuottaja ei kykene en{{ kontrolloimaan
>tuotoksensa k{ytt|{. Valta siis ei ole niink{{n informaation
>tuottajilla, kuin niill{, jotka pystyv{t p{{tt{m{{n sen k{yt|st{ ja niill{
>jotka soveltavat sit{ tuotantoon.

Informaation tuottajalla on copyright oikeuksien suoma suoja informaatiolleen.
Tietysti n{it{ oikeuksia voidaan siirt{{ v{litt{jille, joilla on my|s
valtaa.

>
>> enenev{ss{ m{{rin tuottamaan tuota informaatiota. Lis{ksi molemmissa
>> on ollut jatkuva naisten osuuden kasvutrendi. Olen jo kuullut monasti
>> puheita yliopistojen naisistumiseta, jolle pit{isi tehd{ jotain, eli 
>> miehet alkavat j{{d{ puolustuskannalle.
>Kuten mit{ ? Pakollinen kromosomitesti osaksi valintakoetta ?

Olet ehk{p{ lukenut aikaisempia artikkeleitani, ett{ kromosomit eiv{t
yksiselitteisesti m{{r{{ sukupuolta erikoistapauksissa, noin yksi sadasta.
Samaten min{ olen itse sit{mielt{, ett{ naisten osuuden kasvaminen 
parantaa yhteiskuntaa, joten annetaan kasvaa.

Petri
From: vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta
Subject: Re: Militarisoitumisen muodot (Re: Tyhmist{ tykinruokaa)
Date: 4 Sep 92 05:21:33 GMT
	<VVIRRANK.92Sep3082612@klaava.Helsinki.FI> <6511@kielouta.fi>
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Finland
X-Reader: GNUS 3.13

In article <6511@kielouta.fi> csmaso@uta.fi (M.G. Soikkeli) writes:
>In article <VVIRRANK.92Sep3082612@klaava.Helsinki.FI> vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski) writes:
>
>>>Kaiken huipuksi nopeat kriisit ovat juuri niit{
>>>1900-luvun "katastrofaalisia riskej{", joihin
>>>vastaamiseen meill{ on 1800-luvun keinot..
>>
>>'katastrofaalisia riskeja'??? Mitka sina luet sellaisiksi?
>
>Kts. sanakirja kohdasta "katastrofi".

Enpa sanoisi, etta Suomella olisi 1800-luvun keinot tulvia, nalanhatia,
tulipaloja tai epidemioita vastaan... Ehka sina et tarkoittanutkaan niita?

>>Tulipa vain mieleeni, etta lahes kaikki Mannerheimin ristin ritarit
>>sooloilivat...
>
>Sit{ ei parane kertoa uusille asevelvolliskoulutettaville..

..ennenkuin he ovat oppineet perusasiat selkarankaansa myoten.
Esim. jos joku huutaa etta 'viheltaa', niin pistetaan turpa turpeeseen,
eika ruveta kuuntelemaan, mista pain se vihellys kuuluu.
 
>>Itse asiassa suomalaisten sotilaiden itsenaisyys oli korkein toisessa
>>maailmansodassa tapelleiden joukossa.
>
>Mill{ mittarilla se lasketaan? Edes siniristihurmeinen historian-
>opettajani ei esitt{nyt sellaisia tilastoja. Vai onko "itsen{isen
>taistelemisen" tausta yksinkertaisesti siin{, ett{ sen aikaisen Suomen
>sotav{ke{ ei oltu koulutettu sotimiseen niin hyvin kuin muualla
>Euroopassa? No jos sitten halutaan yh{ puhua "talvisodan hengest{"
>niin eik| olisi suotavaa, ett{ nytkin roimasti v{hennett{isiin
>asekoulutusta, jotta saataisiin "itsen{isempi{ tappelijoita"?

Hyvana mittarina toimii joukkojen toimintakyky niiden menetettya upseerinsa/
aliupseerinsa. Kylla suomalaiset oli koulutettu sotimiseen yhta hyvin kuin
muutkin Euroopassa, mutta Suomen maasto ei ole samanlaista kuin Saksassa
tai suomalaiset samanlaisia kuin britit luonteeltaan tai suomalaisten 
lukumaara yhta suuri kuin venalaisten...
Ei asekoulutusta vahentamalla saada itsenaisempia taistelijoita. Vai oletko
sita mielta, etta parhaat kirvesmiehet saadaan, jos he eivat saisi koskeakaan
sahaan taikka vasaraan koulutusaikanaan... :-) 
Kylla se on kiinni korvien valista. 

Ville
Newsgroups: sfnet.keskustelu.yhteiskunta