HDTenEightyP/NetNews huggingface dataset:
From: c34657b@saha.hut.fi (Tuomas Viljanen)
Subject: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin?
Organization: The Nibelungenlied Incorporated
Distribution: sfnet
Date: Thu, 8 Oct 1992 08:19:05 GMT

In article <1992Oct7.160644.24015@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:
>In <pelle.718355828@vipunen.hut.fi> pelle@lesti.hut.fi writes:
>> noniin runosielu. syy mustien koulujak{ym{tt|myyteen ei ymm{rt{{kseni
>> ole heikkolahjaisuus (n{inp{ muuten tv:ss{ yhden mustivesselin, joka
>> opiskeli Hy:ss{, mik{ lienee hyv{ osoitus harrastuksen harvinaisuudesta
>> ko alakulttuurissa), vaan paperitouhun alhainen arvostus heimossa.
>> mielest{si olet l|yt{nyt abs onnen (opisk., koulutus) ja haluat jakaa 
>> sen muitten kanssa. valitettavasti olet samassa jamassa kuin muutkin
>> uskovat: oppisi ei voi menn{ kaikille jakeluun. meit{ on moneksi.
>> lahjakkuus (^=ruuti) on m{rk{{ (^= kiinnostus asiaan puutuu).

>  Juu, lukutaito on enemmist|kulttuuria, jolta etnisi{ v{hemmist|j{ tulee
>suojata. Seuraavaksi herra Pelkonen varmaankin katsoo, ett{ juoppoporukoiden
>v{hemmist|kulttuuria ei pid{ h{irit{ p{ihdehuollolla. S{{styisih{n siin{
>yhteiskunnan varoja, varsinkin kun juopot talvisin paleltuisivat.

Olen jo kauan ihmetellyt Hokkasen jarjenjuoksua ja logiikkaa. Mita han tarkoit-
taa sanoessaan "lukutaito on enemmistokulttuuria, jolta etnisia vahemmistoja
tulee suojata", sitako, etta tummille ei hanen mielestaan edes yriteta tarjota
opetusta ? 

On tumman aivan oma vika, jos han ei opi lukemaan. Tummilla on aivan tasmalleen
samat mahdollisuudet koulutukseen ja opiskeluun kuin muillakin suomalaisilla.
Kysymys on vain tummien kulttuurillisesta sidonnaisuudesta ja heidan erilaises-
ta arvomaailmastaan valkolaisiin verrattuina. Rautalangasta: Tummilla ja valko-
laisilla on erilaiset arvomaailmat. Meniko jakeluun ? Jos tummien kulttuurissa
ei lukutaitoa ja koulutusta arvosteta (vaan jotain :( muuta) ja taman vuoksi
tumman vanhemmat ja heimolaiset pyrkivat lannistamaan ja latistamaan innokkaan
ja lahjakkaan tumman lapsen koulunkaynti- ja opiskeluinnon (ja jonka vuoksi ko.
lapsi jaa ilman koulutusta), ei se ole enemmiston vika, etta ko. lapsen koulu-
tus jaa vajavaiseksi. Se on tummien itsensa vika. Nyt on niin, etta demokrati-
assa eletaan AINA enemmiston ehdoilla ja mikali vahemmistojen ja enemmiston
arvomaailmat menevat ristiin, voittaa enemmisto aina. Jos tummat eivat risti-
riitaisten arvojensa takia parjaa valkolaisten maailmassa, voivat he syyttaa
siita tasmalleen aivan ja vain pelkastaan itseaan. Maassa maan tavalla tahi
maasta pois. 

  ++ Tuomas Viljanen                     ++ For a battle like Crecy, you do  ++
  ++ Lahderanta 20 A 19                  ++ not need a military genius like  ++
  ++ SF-02720 Espoo 72 FINLAND           ++ Edward III. All you need is an   ++
  ++ 358-0-592175 or c34657b@saha.hut.fi ++ idiot like the Duke of Alencon.  ++
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: jokiniem@cs.Helsinki.FI (Jari Jokiniemi)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Oikeudenmukaisuus
Date: 8 Oct 92 06:02:20 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Department of Computer Science

In article <VISTI.92Sep29232603@cardhu.cs.hut.fi> visti@cs.hut.fi (Hannu Visti) writes:
>In article <CESSU.92Sep29202235@laphroaig.hut.fi> cessu@cs.hut.fi (Kenneth S A Oksanen) writes:
>
> * Onko t{m{ yleinen piirre Pikku Pioneerien keskuudessa: suoriin
> * kysymyksiin on yksinkertaisesti mahdotonta vastata vaan ne
> * s{{nn|nmukaisesti lakaistaan maton alle.
>
>	Tuntuu olevan sangen yleinen piirre haihattelijoiden keskuudessa.

Se on eritt{in yleinen piirre my|s ammattipoliitikkojen keskuudessa.
Sit{ yleisempi, mit{ parempi ammattilainen on kyseess{. Ja syykin on
helppo ymm{rt{{: suoralla vastauksella astuu helposti jonkun varpaille.
Varsinkin, kun kaikki mahdolliset p{{t|kset ovat sellaisia, ett{ joltain
on viet{v{ jotain pois (kaikki merkitt{v{t p{{t|kset ovat t{llaisia, jos
esimerkiksi p{{tet{{n parantaa syrj{kylien liikenneyhteyksi{, niin joku
sen aina ja poikkeuksetta maksaa). Todellisen ammattipoliitikon
tunnistaa siit{, ett{ h{n kykenee puhumaan tunnin mist{ tahansa aiheesta
ilman, ett{ h{n varsinaisesti sanoo mit{{n. 

T{m{ on muuten meid{n kaikkien syy. Meid{n ei pid{ syytt{{ poliitikkoja.
He ovat sellaisia siksi, ett{ me annamme heille {{nemme ep{j{rkev{sti.
Me {{nest{j{t itse emme vaivaudu pohtimaan sit{, mit{ jokin p{{t|s
todella merkitsee. Me vaadimme poliitikoilta t{ysin mahdotonta: lis{{
sit{ sun t{t{, mutta veroja pit{{ laskea ja palvelumaksuja ei saa
miss{{n tapauksessa peri{. Syy on t{ss{kin asiassa meill{ itsell{mme
kollektiivisesti.

(Itsens{ syytt|m{ksi tuntevat voivat aivan vapaasti yritt{{ kieroilla irti
vastuusta kertomalla {{nest{neens{ esim. Iiro Viinasta tai jotakuta
muuta ik{v{npuhujaa.)
-- 
Jari Jokiniemi /            / Technical Research Centre of Finland:
              /  OH2MPO    /    jjo@tik.vtt.fi                 +358 0 456 6009
DO IT NOW!   /  OH3BU     /   University of Helsinki: 
            /  HSC 1182  /      jokiniem@cs.Helsinki.FI jokiniemi@finuha.BITNET
From: korkiako@cs.Helsinki.FI (Jorma Korkiakoski)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Marx on vitsi? Kylla.
Date: 15 Oct 92 09:31:06 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Finland

In <1992Oct14.165205.1851@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:

>  Gospodin Viljanen n{ytt{nee, miten "k{yt{nn|st{" seuraa, ett{ Marxismi on 
>"skeidaa". Mielenkiinnolla odotamme sit{, sill{ Karl Popper pit{{ marxismia
>ep{tieteen{ siksi, ett{ sit{ ei voida falsifioida.
>   Samalla Gospodin Viljanen kertonee, mit{ "k{yt{nt|" h{nen mielest{{n on.
>Joukko lauseita, toimintoja vai mit{? Jos "k{yt{nn|n" oleellinen komponentti
>on kokemus (experience, empiria), herra Viljanen muistanee, ett{ ei ole
>olemassa teoriasta puhdasta kokemusta tai havaintoa.                  

	Uh...tavarits HOKKANEN voisi joskus katsoa ikkunasta
	ulos ja lukea vaikkapa sanomalehti{. Ei se, ett{ 
	Karl Popper sanoo Marxismin olevan ep{tiede tee siit{
	mit{{n yliluonnollista teflonideologiaa, joka ei kuole
	koskaan, koskapa sit{ ei voi falsifioida. Jos mi{ nyt
	vaikka t{n{ "mustana torstaina" sanon, ett{ pankkien
	osavuosikatsaukset ovat hyvi{, niin ei pelkk{ sanomiseni
	tosiasioita miksik{{n muuta. Ei, vaikka kuin lukisin
	vaikkapa SKOP:n vuosikertomusta vuodelta 1987, jolloin
	se taisi ollla Suomen kannattavin pankki. -- 
	
	Jorma O. Korkiakoski	   	korkiako@cs.helsinki.fi
			This could be a signature.
From: vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Demokratiaa a la Suomen oikeisto
Date: 16 Oct 92 04:46:39 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Finland
X-Reader: GNUS 3.13

In article <1992Oct15.185151.2122@nntp.hut.fi> c34657b@saha.hut.fi (Tuomas Viljanen) writes:
>Muusta insinooritaidosta puhumattakaan. Onko mitaan sellaista teollisuudenalaa,
>jossa neuvostoliittolainen insinooritaito olisi maailman huippuluokkaa ? Epai-
>lenpa, ettei ole; johtotahtena on lahes aina joko USA, Japani, Saksa tai
>Englanti. Jopa venalaiset aseetkin ovat lahes pelkkaa patarautaa: SA-Tiltissa
>on sanonta, jonka mukaan vanjan ase ei toimi, jos siina on enemman liikkuvia
>osia kuin alasimessa.

...Ellei se ole lansimaista suunnittelua. Kuten esim. IT-tykki Sergei:
Lavetti saksalaisten IIWW:n aikaisesta IT-tykista, ase Me-109:sta.:-)

VV
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: jkorpela@vipunen.hut.fi (Jukka Korpela)
Subject: Re: Body Count
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
	<1992Oct11.093031.19634@penet.fi> <1992Oct11.195203.24138@nntp.hut.fi>
Distribution: sfnet
Date: 12 Oct 92 07:51:26


Vai ulkomuistista... painotettu satunnaislukugeneraattori vaikuttaa
todenn{k|isemm{lt{ l{hteelt{. Tuossa oli sen verran ilmeisi{
mahdottomuuksia. Puhumatta nyt sellaisista pikkuasioista ett{
uskonnon X uhreiksi oli laskettu my|s muiden surmaamat uskonnon X
kannattajat. Voihan sit{ niinkin laskea, mutta silloin pit{isi
systemaattisesti pit{{ kaksinkertaista kirjanpitoa.

Asiapohjaa voisi kritisoida miltei jokaisen kohdan osalta, mutta
otetaan nyt se, joka sattui olemaan viimeisen{ - l{hinn{ siksi,
ett{ se osui silmiini ja ett{ se on niin ilmeinen:

   Myos muinaissuomalainen uskonto kuuluu tahan sarjaan
   (tai ainakin se viimeisin niista, niitakin on ollut useita); ihmisuhrit
   olivat kiintea osa myos muinaissuomalaista pakanauskontoa.

Jos sinulla on edes siedett{v{n hyv{t perustelut viimeiselle
lauseelle, sinulla on kasassa ainekset uraauurtavaan v{it|skirjaan.
T{h{n asti on nimitt{in kuviteltu, ett{ suomalaisten muinaisuskosta
on tieteellist{ tietoa varsin v{h{n - ei paljonkaan enemp{{ kuin
Agricolan UT:n suomennoksen esipuhe, joka sekin on tietysti
tendenssim{inen kirjoitus.

	Yucca, joka ei, toisin kuin edell{ sanotusta joku voisi
	p{{tell{, kuulu Ukon palvojiin
From: vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Vankileirien saaristo. Ei sellaista ollut.
Date: 16 Oct 92 09:11:05 GMT
	<VVIRRANK.92Oct16091953@klaava.Helsinki.FI> <31281@hydra.Helsinki.FI>
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Finland
X-Reader: GNUS 3.13

In article <31281@hydra.Helsinki.FI> jokiniem@cs.Helsinki.FI (Jari Jokiniemi) writes:
>In article <VVIRRANK.92Oct16091953@klaava.Helsinki.FI> vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski) writes:
>>				Vankileirit olivat pystyssa niin pitkaan
>>ja niissa oli niin paljon vankeja, koska ei haluttu yhdenkaan johtohenkilon
>>tai murhaan syyllistyneen selviavan ilman rangaistusta. 
>
>Vankileirith{n kyll{ loppujen lopuksi olivat kerrassaan h{mm{stytt{v{n
>lyhytik{inen ilmi|. Valtaosa vangeista oli tuomittu alle puolessa
>vuodessa vallankumousyrityksen kukistamisen j{lkeen. Ja tavallisen
>rivisotilaan tuomiot olivat hyvin lyhyit{ ja valtaosa n{idenkin
>tuomioiden k{yt{nt||npanosta lyhennettiin my|hemmin, kun tilanne oli
>rauhoittunut. Rikoksien {{rimm{isen vakavan laadun huomioonottaen
>tuomiot olivat suorastaan k{sitt{m{tt|m{n lievi{. 

Tyypillinen tuomio oli ehdollinen vankeusrangaistus rivimiehille. Ja 
todellakin, suurin osa leireista oli purettu ennen talven tuloa.
(Muonitusongelmat olivat yksi syy.) Loppuvaiheessa mentiin aika paljon
'konttatuomioihin', jolloin kaytettiin tuomion pituuksien maaraysperusteena
aikaisempia tuomioita suurinpiirtein samasta teosta. Tama lyhensi 
huomattavasti kasittelyaikaa.

VV
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT)
Subject: Re: Marx on vitsi? Kylla.
Organization: University of Jyvaskyla
Distribution: sfnet
Date: Thu, 15 Oct 1992 21:41:56 GMT
X-News-Reader: VMS NEWS 1.20

In <31274@hydra.Helsinki.FI> korkiako@cs.Helsinki.FI writes:

> In <1992Oct14.165205.1851@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:
> 
> >  Gospodin Viljanen n{ytt{nee, miten "k{yt{nn|st{" seuraa, ett{ Marxismi on 
> >"skeidaa". Mielenkiinnolla odotamme sit{, sill{ Karl Popper pit{{ marxismia
> >ep{tieteen{ siksi, ett{ sit{ ei voida falsifioida.
> 
> 	Uh...tavarits HOKKANEN voisi joskus katsoa ikkunasta
> 	ulos ja lukea vaikkapa sanomalehti{. Ei se, ett{ 
> 	Karl Popper sanoo Marxismin olevan ep{tiede tee siit{
> 	mit{{n yliluonnollista teflonideologiaa, joka ei kuole
> 	koskaan, koskapa sit{ ei voi falsifioida. Jos mi{ nyt
> 	vaikka t{n{ "mustana torstaina" sanon, ett{ pankkien
> 	osavuosikatsaukset ovat hyvi{, niin ei pelkk{ sanomiseni
> 	tosiasioita miksik{{n muuta. Ei, vaikka kuin lukisin
> 	vaikkapa SKOP:n vuosikertomusta vuodelta 1987, jolloin
> 	se taisi ollla Suomen kannattavin pankki. -- 
> 	
   Kirjassaan L. Sc. D. Popper esitt{{ yleisen selitt{misen mallin

1. Teoria
2. Alkuehdot
---------------
3. Ennustus.
  Esimerkiksi teoria voi olla Newtonin lait homogeenisen painovoimakent{n kera,
alkuehdot kiven sijainti ja nopeus alkuhetkell{ ja ennustus kiven sijainti ja
nopeus jonain my|hemp{n{ hetken{. 
   Popperin marxismikritiikki perustuu siihen, ett{ marxismi on immuni
falsifioiville tapauksille: aina voidaan selitt{{, ett{ falsikaatio ei p{de,
koska muut premissit ovat siit{ vastuussa (sotatila, taloussaarto, sabotaasi,
kato,...). Popper katsoi t{m{n vuoksi, ett{ marxismis (kuten psykoanalyysikin)
ei t{yt{ tieteen demarkaatiokriteeri{ ja siksi se on ep{tiedett{.    
  Silloin puhe siit{, ett{ "k{yt{nt|" olisi kumonnnut marxismin on puppua.
  Popper-opintoja suosittelen oikeistolaisille Marxin vastustajille, Popper oli
1970-luvun alussa nuorten kokoomuslaisitellektuellien (esim Kari Palonen)
mielilukemistoa. Avoin yhteiskunta ja sen viholliset on suomennettukin.
Siin{ sivussa p{{ttelytaitokin levi{{.
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: c34657b@saha.hut.fi (Tuomas Viljanen)
Subject: Re: "Autoja" a la it{blokin vasemmisto
Organization: The Nibelungenlied Incorporated
Distribution: sfnet
Date: Fri, 16 Oct 1992 04:54:49 GMT

In article <1992Oct15.102303.11331@jyu.fi> jej@jyu.fi (Jukka E Jarvinen) writes:
>In article <RAIVIO.92Oct15092052@robocop.hut.FI> teklara@tekla.fi writes:
>>Ainakaan toisen maailmansodan j{lkeen ei ole miss{{n kommunistisessa
>>valtiossa tehty autoja, jotka olisivat parempia, kuin huonoinkaan sa-
>>maan aikaan ns. l{ntisiss{ sivistysvaltiossa tehty auto.

>Samara voitti markkinoille tultuaan Tekniikan Maailman perheautojen
>vertailun. Miksik|h{n?

Oliskohan syyna se, etta sen tekniikka on peraisin paasiassa Porschelta
ja SEATilta. Venalaista tekniikkaa siina on aarimmaisen vahan, lahes
saman verran kuin alkuperaisessa Ladassa, joka oli lahestulkoon suora
Fiat 124:n kopio. Eli Samara on paaasiassa saksalaista tekniikkaa, ei 
venalaista.



  ++ Tuomas Viljanen                     ++ For a battle like Crecy, you do  ++
  ++ Lahderanta 20 A 19                  ++ not need a military genius like  ++
  ++ SF-02720 Espoo 72 FINLAND           ++ Edward III. All you need is an   ++
  ++ 358-0-592175 or c34657b@saha.hut.fi ++ idiot like the Duke of Alencon.  ++
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: raivio@niksula.hut.fi (Perttu Raivio)
Subject: Re: Peruskoulu ja tasa-arvo
Organization: BREWTeX - Wine, women and song
	<TAIPALE.92Sep29111426@node_4e6dc.kiloapo.tele.nokia.fi>
	<29320@hydra.Helsinki.FI>
Distribution: sfnet
Date: Wed, 30 Sep 1992 08:30:32 GMT

In article <29320@hydra.Helsinki.FI> jokiniem@cs.Helsinki.FI (Jari Jokiniemi) writes:
>
> Huhut (Jenkkil{ss{
> k{yneet vaihto-oppilaat) kertovat, ett{ esimerkiksi USA:sta l|ytyy
> viel{kin surkeammin hoidettu koulusysteemi.

	Jenkkil{ss{ on tosiaan hieman helpompi suorittaa oppivelvolli-
suus oppimatta lukemaan kuin Suomen peruskoulussa, kummassakaan se ei 
ole kovinkaan vaikeaa. Sen sijaan Suomessa on k{yt{nn|ss{ mahdotonta 
hyppi{ luokkia yli, jos on edistynyt nopeammin kuin rakkaat lajitove-
rinsa. USA:ssa t{m{ on oletusarvo - jos joku on keskivertokuudesluok-
kalaisen tasolla ensimm{isen luokan j{lkeen, h{n ei mene toiselle luo-
kalle, vaan kuudennelle.

	Mutta moinenhan luonnollisesti on ep{oikeudenmukaista. Kuudes-
luokkalaiset saavat stressin, kun huomaavat, ett{ keskuudessa on kah-
deksanvuotias, joka py|r{ytt{{ kolmennen asteen yht{l|n yleisen rat-
kaisukaavan leikkikent{n hiekkaan kolmannella v{litunnilla. Parmpi 
onkin, ett{ moinen luonnonoikku pistet{{n opettelemaan tavaamista ja 
yhteenlaskua muiden toisella luokalla olevien kanssa.

--
	Visne scire quod credam? Credo orbes volantes exsistare.
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT)
Subject: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin?
Organization: University of Jyvaskyla
Distribution: sfnet
Date: Thu, 8 Oct 1992 14:35:56 GMT
X-News-Reader: VMS NEWS 1.20

In <VISTI.92Sep29183550@cardhu.cs.hut.fi> visti@cs.hut.fi writes:

> 
> 	H{n ei kuitenkaan artikkelissaan sanallakaan puuttunut 80 miljardin
> budjettialij{{m{{n ja keinoihin poistaa sit{, ja t{m{ on kaiken julkisesta
> sektorista k{yt{v{n keskustelun avainkysymys. On sangen helppoa puhua kaikesta
> muusta kuin siit{, mill{ moinen kustannetaan. Joku (Korpela?) t{{ll{ jo
> sangen oivasti osoitti, ett{ tuloverojen kaksinkertaistaminenkaan ei riit{
> kattamaa tuota alij{{m{{.

  Ei sit{ kaikkea veronkorotuksilla tarvitsekaan t{ytt{{. Ty|tt|myyden
v{hent{minen lis{{ verotuloja ja loppuun voidaan ottaa velkaa. Suomen velka-
ongelmana on vain valtion velkaantumisen nykyinen nopeus; jos
velkaantumisnopeus saadaan pienemm{ksi, ei lis{velkaantuminen ole en{{ ongelma.
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: visti@cs.hut.fi (Hannu Visti)
Subject: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin?
Organization: The Buffalo Club
	<1992Sep22.143706.26720@jyu.fi> <1992Sep22.181430.11520@mits.mdata.fi>
	<1992Sep24.105921.18754@jyu.fi> <29257@hydra.Helsinki.FI>
	<1992Sep26.125402.9029@jyu.fi>
	<VVIRRANK.92Sep28111138@klaava.Helsinki.FI>
	<1992Sep28.212930.149@jyu.fi> <VISTI.92Sep29183550@cardhu.cs.hut.fi>
	<1992Oct8.143556.17939@jyu.fi>
	<SCOFIELD.92Oct15140618@cardhu.cs.hut.fi>
	<1992Oct15.220023.23403@jyu.fi>
Distribution: sfnet
Date: Fri, 16 Oct 1992 13:56:27 GMT

In article <1992Oct15.220023.23403@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:

 * virkansa ja pikkupolitikoinnin: Suomen viimeisimm{n jenilainan myyminen k{vi
 * nihke{ksi, kun hulttiorengin poliittiset puheet valtakunnan romahtamisesta
 * (jos h{nen {{rioikeistolaista kurjistuohjelmaansa ei toteuteta) levisiv{t
 * ulkomaisiin lehtiin.

	Minusta Viinanen on sotkenut muita asioita teht{viens{ hoitoon 
huomattavasti v{hemm{n kuin er{{t toiset ministerit, mieleen tulee ainakin
presidenttipeli{ pelaava V{yrynen ja omia konkurssipesi{{n p|nkitt{nyt
entinen ministeri Juhantalo. 

	Jos ulkomaiset sijoittajat olisivat tietoisia t{st{ Hokkasen vilje-
lem{st{ uskosta lainanoton saatavuuteen ja talouden vahvaan tilaan, ei 
Viinasen juttujen pit{isi her{tt{{ suurempia reaktioita. Kuitenkin sijoittajat
reagoivat. He siis ovat tyhmi{ tai sitten Hokkanen ei (taaskaan) tied{ mist{
puhuu. 

/hv
--
Liikkuminen korkeakoulun rakennuksissa, erityisesti saleihin ja niist{ pois,
on suoritettava ripe{sti, ei kuitenkaan juosten.
	- Valintakoeopas -92

Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: elahde@tnclus.tele.nokia.fi
Subject: Re: Ei viidett{ ydinvoimalaa kamppanja
Organization: Nokia Telecommunications.
Distribution: sfnet
Date: Mon, 12 Oct 1992 07:11:44 GMT

In article <1992Oct9.102212.11050@jyu.fi>, VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:
>   Euroopassa on maa, jonka kaukon{k|inen presidentti n{ki ulkomaisen velan
> vaarat. P{{tt{v{isesti h{nen johdollaan kansakunnan voimat keskitettiin
> ulkomaisen velan maksamiseen pois. Velka maksettiin suurin ponnistuksin: kansa
> k{rsi vilua ja hieman n{lk{{kin, maissipuurosta tuli jokap{iv{ist{ ruokaa,
> huoneiden l{mp|tila oli sijainnista riippuen 6-17 asetta,useimmiten sent{{n yli
> 11 astetta.  Kiitt{m{t|n kansa nousi presidentti{{n vastaan 22.12.1989,
> muutaman p{iv{n p{{st{ h{net teloitettiin.
>   Maa on yksi Euroopan rikkaimmista resursseiltaan, mutta velanpoismaksuohjelman
> j{ljilt{ sen teollisuus on raunioina. Opetus: velka ei ole sin{ns{ pahasta.

Koska liian nopea velanmaksu on pahasta, ei velka sin{ns{ ole pahasta? 
Kyll{p{s oli loogista. [{rimm{isten esimerkkien k{ytt{minen retorisena
keinona on sin{ns{ tehokasta, mutta n{in kirjallisesti se on v{h{n
vaarallista. Suullisessa propagandassa voi nopeasti hyp{t{ seuraavaan
asiaan ennen kuin kukaan ehtii puuttua t{llaisiin v{itteisiin, mutta
luettu teksti on v{h{n eri asia.

Eero
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT)
Subject: Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin?
Organization: University of Jyvaskyla
Distribution: sfnet
Date: Thu, 8 Oct 1992 15:43:51 GMT
X-News-Reader: VMS NEWS 1.20

In <VISTI.92Oct6145234@laphroaig.cs.hut.fi> visti@cs.hut.fi writes:
> 
> 	Vastaa saman tien politrukki Raivion useaan kertaan esitt{m{{n
> kysymykseen siit{, miksi esimerkiksi Sveitsiss{ kansa ei voi erityisen huo-
> nosti, vaikka veroaste onkin meik{l{ist{ pienempi. Miksi siell{ ei kansa
> ole kadulla myym{ss{ itse{{n henkens{ pitimiksi?
> 
   Mik{h{n mahtaa olla v{lillinen verotus Sveitsiss{ ja siten kokonaisveroaste?
   Verrattaessa Suomea Sveitsiin pit{{ muistaa, ett{ sosiaaliset j{nnitteet ovat
olleet Suomessa suuria: 1918 vallankumous, verinen sis{llissota valkoisine
terroreineen, 1930-luvun pula, M{nts{l{n kapina, poliisi ampui muutamia
mielenosoittajia Kemiss{ 1948, yleislakko 1956, jolloin viranomaiset
varautuivat aseelliseen yhteenottoon, raju maaltamuutto 60-70-lukujen
taitteessa, se mit{ on tapahtumassa ja tekeill{ nyt.
From: jokiniem@cs.Helsinki.FI (Jari Jokiniemi)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Ei viidett{ ydinvoimalaa kamppanja
Date: 12 Oct 92 10:34:13 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Department of Computer Science

In article <1992Oct9.102212.11050@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:
>  Euroopassa on maa, jonka kaukon{k|inen presidentti n{ki ulkomaisen velan
>vaarat. P{{tt{v{isesti h{nen johdollaan kansakunnan voimat keskitettiin
>ulkomaisen velan maksamiseen pois. Velka maksettiin suurin ponnistuksin: kansa
>k{rsi vilua ja hieman n{lk{{kin, maissipuurosta tuli jokap{iv{ist{ ruokaa,
>huoneiden l{mp|tila oli sijainnista riippuen 6-17 asetta,useimmiten sent{{n yli
>11 astetta.  Kiitt{m{t|n kansa nousi presidentti{{n vastaan 22.12.1989,
>muutaman p{iv{n p{{st{ h{net teloitettiin.
>  Maa on yksi Euroopan rikkaimmista resursseiltaan, mutta velanpoismaksuohjelman
>j{ljilt{ sen teollisuus on raunioina. Opetus: velka ei ole sin{ns{ pahasta.

Ai velanpoisto-ohjelman takia teollisuus on raunioina. Ei esimerkiksi
kommunistisen diktatuurin takia, sen diktatuurin, joka on raunioittanut
ihmisten ty|moraalin it{naapurissammekin. Teollisuus ei varmaankaan
k{rsinyt kiitt{m{tt|m{n kansan pikku vallankumouksesta, miss{ yhteydess{
siell{ ajeltiin muillakin vempeleill{ kuin Ladoilla ja ammuskeltiin
muitakin kuin sorsia. 

Kyseinen kansa on nyt kusessa. Kansa sai nautti v{h{n aikaa vapauden
tunteesta ja velkarahoilla ostetuista appelsiineista ja banaaneista. Ja
kansa ei ole sijoittanut rahojaan teollisuuden k{ynnist{miseen. Ja sen
saman vilua n{hneen kansan on viel{ kerran n{ht{v{ vilua ja n{lk{{
niiden velkojen maksamiseksi, jotka se on suuressa tyhmyydess{{n ottanut
ns. kulutusjuhlan viett{miseksi (ne appelsiinit ja banaanit). Kaikkein
hulluinta t{ss{ on, ett{ kansa otti uutta ja haitallista velkaa juuri,
kun se oli saanut vanhat maksetuksi. Kerrankin kun vienti olisi alkanut
pikkuhiljaa tuottaa maahan jotain kest{v{{ hyv{{. Varsinaisia {{li|it{
ovat. 

Lukijat varmaankin huomaavat, ett{ kyseess{ on Romania eik{ Suomi,
vaikka taloudenhoidossa on n{ht{viss{ h{mm{stytt{v{ll{ tavalla
samankaltaisia typeryyksi{. 
-- 
Jari Jokiniemi /            / Technical Research Centre of Finland:
              /  OH2MPO    /    jjo@tik.vtt.fi                 +358 0 456 6009
DO IT NOW!   /  OH3BU     /   University of Helsinki: 
            /  HSC 1182  /      jokiniem@cs.Helsinki.FI jokiniemi@finuha.BITNET
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: visti@cs.hut.fi (Hannu Visti)
Subject: Re: Progressio (oli Re: Onko Suomella varaa s{{st|ihin?)
Organization: The Buffalo Club
	<1992Sep26.132616.9442@jyu.fi> <29276@hydra.Helsinki.FI>
	<1992Sep28.141850.1418@jyu.fi>
Distribution: sfnet
Date: Tue, 29 Sep 1992 16:22:05 GMT

In article <1992Sep28.141850.1418@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:

 * eduistaan kiinnipit{j{ on kiljunut, ett{ suurituloisilta ei saa ottaa.

	Kuka t{{ll{ on kiljunut, ett{ suurituloisilta ei saa ottaa? Mutta
jos otetaan hyv{tuloisilta, otettakoon muilta kanssa. Ongelmat eiv{t ratkea
yksinomaan rikkaita verottamalla, koska siin{ ei takerruta kasvaneen verotus-
tarpeen (eli budjettialij{{m{n) syihin.

/hv
--
Liikkuminen korkeakoulun rakennuksissa, erityisesti saleihin ja niist{ pois,
on suoritettava ripe{sti, ei kuitenkaan juosten.
	- Valintakoeopas -92

Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka