From: VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT)
Subject: Re: Marx on vitsi? Kylla.
Organization: University of Jyvaskyla
Distribution: sfnet
Date: Thu, 8 Oct 1992 18:33:27 GMT
X-News-Reader: VMS NEWS 1.20

In <1992Oct8.153726.25099@nntp.hut.fi> c34657b@saha.hut.fi writes:
> 
> Milla tavalla asiaton huomautus ? Jos kerran sananjulistaja ei kykene elamaan
> julistamallaan tavalla itse, se antaa erittainkin aiheen epailla, etta hanen
> julistuksessaan on jotakin tosi pahasti vialla. Sananjulistajan elamantavan
> ja julistuksen valinen ero on kuin veteen piirretty viiva, kuten jo sanottu
> 
> Einstein olikin tiedemies, ei filosofi. Sitapaitsi han eli suhteellisuusteori-
> ansa mukaisesti :-) Eika tiedemiehen rodulla tai kansallisuudella ole mitaan
> tekemista tieteen itsensa kanssa. Elamanfilosofia, kuten marxismi ei ole 
> luonnontiedetta, eika luonnontieteilijan oleteta elavan luonnontieteen tavoin, 
> toisin kuin elamanfilosofin. Piste.

  Marxismi ei ole el{m{nfilosofiaa, se on ontologiaa,
epistemologiaa ja etiikkaa. Suuri filosofinen j{rjestelm{. 
Sopii muistella Hegelin dialektiikan osuutta
marxismissa tai perustan ja p{{llysrakenteen vastaavuutta.
  Metafysiikka (= Aristoteleen kirjassa Metafysiikka 
esiintyvien ongelmien tarkastelua) on k{sitej{rjestelm{ ja sen rakennetta 
voidaan ja tulee tarkastella ilman viittauksia sen luojien yksityisel{m{{n.
Jopa kristinuskon dogmeja voidaan n{in tarkastella (esimerkiksi mit{ kuolema on
kristinuskon mukaan). Esimerkiksi Heideggerin filosofian mit{t|inti sill{
perusteella, ett{ h{n oli v{h{n aikaa natsipuolueen j{sen, on asiatonta.
>                       
> Eiko oikeudenkaynnissakin ole erittain tarkeaa tutustua osallisten elaman-
> tapoihin ja niiden vaikutukseen heidan toimintaansa ? Eiko kateus sitten ole
> erittain suuri motivaattori kaikkeen toimintaan, kuten vihakin ? Yksi syytet-
> tyjen peruspuolustuksia on vedota syytetyn kurjiin elamanoloihin. Miksei se
> sitten kelpaisi painvastoinkin ?

  Siksi, ett{ Marxin oppi on filosofinen j{rjestelm{. Etsi siit{ sis{isi{
ristiriitoja, huonosti m{{riteltyj{ k{sitteit{ tai arvostele sit{ Popperin
tapaan falsifioitumattomaksi, mutta {l{ sotke oppia sen esitt{j{{n.  
>                     
> >  Tuntenet Popperin kritiikin marxismista. Popperin idea on, ett{
> >(austro)marxismi on ep{tiedett{, koska sit{ ei voida empiirisesti kumota, siis
> >osoittaa ep{todeksi.
> 
> Kylla, joskaan en paljoa perusta Popperista tai muistakaan popparifilosofeista.
  Sopisi perustaa. Jaakko Hintikan arvion mukaan Popper on elossa olevista
filosofeista suurin. Se ei luonnollisestikaan tarkoita, ett{ Popperin L. Sc. D.
olisi lopullinen totuus tieteenfilosofiasta.

> Kaytanto on filosofian tarkein koetinkivi. 
  N{in marxismissakin ajatellaan.

>Jos jokin filosofia toimii teoriassa
> mutta ei toimi kaytannossa, on tama filosofia pelkkaa arvotonta roskaa. Marxis-
> mia koetti sentaan yli kolmasosa koko maailman vaestosta. Missaan sita ei saatu
> toimimaan. Empiirisesti on todistettavissa nainollen marxismin kelvottomuus.
>
  Johtop{{t|s on puppua.
  Tunnetkohan sittenk{{n Popperin marxismikritiikin?  

> 

> Kysymys olikin NEUTRAALISTA AJATTELIJASTA NEUKKULAN VAIKUTUSPIIRIN ULKOPUOLELTA
> Wright ei parhaimmalla tahdollakaan ole tata. Muistan kylla hanen kommunismin
> ja itablokin kumartelunsa ja voimakas lannenvastaisuutensa. Wright ei ole 
> neutraali ajattelija; han oli erittain paljon kommunismiin kaikkien viime 
> aikojen suomalaisten "intellektuellien" tavoin kallellaan. Muistissa on hanen 
> avoin amerikkalaisvastaisuutensa ja lahes kritiikiton Neuvostoliiton ihailunsa.
> Etta se siita.
  Herra Viljanen voi menn{ kirjastoon ja tutkia von Wrightin teoksia Humanismi
el{m{nasenteena ja Ajatus ja julistus. Puhukoon sitten, ihailiko von Wright
Neuvostoliittoa tai Marxismia. Herra Viljanen voi my|s silm{ill{ von Wrightin
teosta Vetenskapen och f|rnuftet (Tiede ja ihmisj{rki, 1986), jolla h{n hankki
ylleen sosiaalidemokraattien vihat. Kriittisyys Yhdysvaltoja kohtaan ei ole
kommunismin ihailua.
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka