From: lagus@kruuna.Helsinki.FI (Krista Lagus)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.filosofia
Subject: Re: Rationaalisuus, j{rki, taito
Date: 31 Aug 92 20:54:22 GMT
	<1992Aug26.141632.5286@nntp.hut.fi> <1992Aug27.085600.3811@cc.tut.fi>
	<NMIETTIN.92Aug27152109@klaava.Helsinki.FI>
	<SINKKONE.92Aug27205635@klaava.Helsinki.FI>
	<NMIETTIN.92Aug31142507
Followup-To: sfnet.keskustelu.filosofia
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki (Finland)

nmiettin@klaava.Helsinki.FI (Niilo Martti M Miettinen) writes:

   > lagus@kruuna.Helsinki.FI (Krista Lagus) writes:

    >>     Mielest{ni on mielet|nt{ puhua j{rkiper{isyydest{, jos toiminta ei
    >>     vaadi lainkaan ajattelemista.

     > "J{rkiper{isyys" onkin aivan mielet|n sana. Mit{ ihmett{ sill{ oikein
     > tarkoitetaan?

   Kysyit t{t{ kerran ja vastasin, mit{ min{ sill{ tarkoitan..miksi kysyt 
   samaa asiaa taas?

Koska en tyytynyt vastaukseesi, en vakuuttunut asiasta eli et
onnistunut perustelemaan asiaa minulle. Onko t{m{ siis rationaalista
toimintaa? ;)

   Ilmeisesti tahdot tiet{{, mit{ ammattifilosofit sill{ tarkoittavat. 
   T{ss{ muutama lainaus heilt{:

   Timo Tuomivaara: (l{hde luentokalvot)

En usko ett{ sin{ tai min{ olisimme aivan omin p{in vailla vaikutteita
p{{tyneet n{ihin ajatuksiin joita t{ss{kin keskustelussa esit{mme.
Onko siis kysymys auktoriteettiuskosta vai rationaalisesta
mielipiteenmuodostuksesta? Jos sinulla on jokin rationaalisesti
muodostettu mielipide, kuulisin sen mielell{ni, kuin my|s
rationaalisen menetelm{n jolla siihen p{{dyit. 

Voiko mielipiteeni olla rationaalinen, vaikka en tiet{isi ett{ olen
muodostanut sen rationaalisesti? 

   --lainaus alkaa--

   Rationaalinen ja ei-rationaalinen mielipiteenmuodostus
   ------------------------------------------------------

   Oleellista filosofiassa on sen rationaalisuus eli j{rki-
   per{isyys. Mielipteen alkuper{ voi olla:

   -havainto
   -p{{ttely
   -auktoriteetti
   -usko
   -intuitio
   -tunne

T{ss{ tuskin on tarkoitus sanoa ett{ kussakin tilanteessa yksi ja vain
yksi n{ist{ on mielipiteen alkuper{. Todellisuuttahan ei voi jakaa
tuolla tavalla paloihin kuten ei voida jakaa mielipiteenmuodostusta
rationaaliseen tai ei-rationaaliseen. Mutta asia kannattaa
k{sitteist{{ jollain tavalla, vaikka k{sitteistys ei t{ysin
vastaisikaan tilannetta.  (Esim: "havainto" on todellisuudessa jo
rankemman luokan tulkintaa, eli oman uskomusj{rjestelm{n soveltamista
aisti{rsykkeisiin. Miss{ menee havainnon ja tunteen raja? Tunnenko
ett{ vesi on kuumaa vai havaitsenko sen? Miss{ menee tuntemuksen ja
tunteen raja? Tunnenko ett{ minulla on kylm{, vai onko minulla
viluisuuden tuntemus? Vai tunnenko/havaitsenko ett{ huoneessa tms on
kylm{?)
	T{ss{ (luentomonisteiden) tapauksessa on kyse opiskelijoiden
arkik{sitteist|n k{yt|st{ filosofisen k{sitteen (rationaalinen -
ei-rationaalinen) m{{rittelyss{. Voimme saada kuvan filosofisesta
k{sitteest{ n{iden arkisanojen avulla, mutta arkisanat eiv{t kuvaa
todellista tilannetta oikein, koska ne on rakennettu arkip{iv{n
maailmankuvalle, joka hieman poikkeaa tieteellis-filosofisesta. T{ss{
siis liikutaan kahden kielimaailman v{litilassa. Eli rationaalisuutta
ei voida m{{ritell{ noiden sanojen avulla, opiskelijoille vain
yritet{{n antaa tukea intuitiolle, jonka avulla he voisivat k{sitt{{
mit{ "rationaalisuus" tarkoittaa, ja my|s k{sitt{{ jotain tuosta
toisesta maailmasta ja sen suhteesta t{h{n "vanhaan".

   Mielipiteenmuodostus on j{rkiper{ist{ joss
   ollaan rationaalisesti valmiita ja kykenevi{ perustelemaan omat
   mielipiteet. Filosofiassa katsotaan, ett{ rationaalinen perustelu
   on ainoa oikea totuuden etsimisen menetelm{. 

Tosiaan, t{m{n olet kertonut aiemminkin. Auktoriteettiuskoa?

   Mielipiteenmuodostus on ei-j{rkiper{ist{ joss 
   ei olla valmiita eik{ kykenevi{ perustelemaan omaa mielipidett{.
   Totuuden sijasta usko tai auktoriteetti.

Jollain taitaa sitten olla "totuus" hallussaan, jos voi t{llaista
sanoa. T{ss{ tuskin kannattaa ottaa "totuutta" kovin vakavan
filosofisesti, pikemminkin taas arkip{iv{n merkityksess{ (koska
"totuus" on filosofisesti niin kiistelty k{site, ett{ sille on paha
filosofiassa perustaa kovin paljoa).

   Argumentaatio-oppi perustuu siihen, ett{ tarkastellaan rationaalisen
   mielipiteenmuodostuksen pelis{{nt|j{ ja vaikeuksia. 

   J{rkiper{isen mielipiteenmuodostamisen ehdoton edellytys on selkeys
   k{sitteiden m{{rittelyss{. 

K{sitteet m{{rittyv{t aluksi ja lopulta k{yt|ss{. Onko k{sitteiden
oppiminen rationaalista? Minusta vain osittain. Opimme
perusk{sitteist|n ep{rationaalisesti, muodostamme sen ja kokemuksen
avulla tietyn maailmankuvan, jossa lauseet saavat sis{lt|ns{ ja jossa
hypoteeseja testataan ja hyv{ksyt{{n tiedoksi. T{m{n j{lkeen vasta
"rationaalisuus" saa merkityssis{ll|n, kun voimme testata k{sitteit{
pit{en maailmankuvaa taustana. Maailmankuvan muuttuminen liittyy my|s
k{sitteist|n muuttumiseen, vaikka en sanoisi kummankaan tulevan
ensisijaisena, toisen aiheuttaen.

Maailmankuva on aika suureksi osaksi rationaalisuuden
ulottumattomissa, emme edes ep{ile useita itsest{{nselvilt{ tuntuvia
asioita. Toisaalta, Uudet, maailmankuvan kanssa ristiriidassa olevat,
aluksi t{ysin j{rjett|milt{ tuntuvat asiat (kuten ehk{
kvanttimekaniikan implikaatiot nykyisin) voivat kuitenkin muuttaa
maailmankuvaakin.


   ---lainaus loppuu--

   Tuo oli siis suoraan luentokalvoista.

   Kirjoista: 



   Juha Ter{v{inen (s.22, 1990):

   "Metafyysisten kannanottojen perustelut ovat j{rkeen sidottuja
   eiv{tk{ voi saa- da tukea kokemuksesta. Niit{ ei voida kuitenkaan
   pit{{ vain "uskon kysymyksin{" , sill{ metafyysiset perusratkaisut
   perustuvat aina kokonaiseen j{rjestelm{{n, jossa pyrit{{n
   j{rkiper{iseen evidenssiin (j{rkeen perustuvaan ilmeisyyteen)."


   Juka Ter{v{inen (s. 68, 1990):

   "Rationaalisen perusasennoitumisen puolesta ovat puhuneet mm.
   Parmenides, Platon, stoalaiset, skolastikot, Descartes, Leibniz,
   Spinoza, Kant. Rationa- listi l{htee ajatuksesta, ett{ inhimillinen
   j{rki ja maailma tavalla tai toisella ovat yhteismitalliset: j{rjen
   avulla voidaan saada p{tev{{ tietoa.  Ajattelun ja olevan muodot
   ovat samanlaiset. T{st{ seuraa my|s, ett{ tieteel- liset v{itt{m{t
   voidaan todistaa. Rationalisti korostaa j{rjen merkityst{
   kokemuksessa."

K{sitt{{kseni Platon ym. idealistit luottivat l{hinn{ omaan j{rkeens{,
miss{ tapauksessa minusta voidaan melkeinp{ yht{ hyvin puhua
intuitiosta. Se intuitio on sittemmin vedonnut moniin, ja siksi siit{
on tullut "j{rkev{{".

   Leila Haaparanta ja Ilkka Niiniluoto (s. 7, 1986):

   "Yritys tieteen m{{rittelemiseksi voisi kuulua seuraavasti: tiede on 
   j{rjestelm{llist{ ja j{rkiper{ist{ uuden tiedon hankintaa." 

Lainauksen selityst{ (s. 11) : "J{rjestelm{lliseksi ja j{rkiper{iseksi
tiedonhankinnan tekee se, ett{ tiede k{ytt{{ erityist{ tieteellist{
_menetelm{{_ eli _metodia_ (kreik. _meta_ _hodos_ 'pitkin tiet{')
p{{m{{r{n saavuttamiseksi. Tutkijan ajattelun on noudatettava tiettyj{
yleisi{ periaatteita: tutkimuksen on oltava menetelm{n ohjaamaa, jotta
se olisi tieteellist{ ja siten hyv{ksytt{v{{ tiedeyhteis|ss{."
(tekstiss{ tummennetut on yo. lainauksessa _alleviivattu_.)

T{m{ selitys on minusta melko valaiseva. Kirjoittajien mielest{
j{rjestelm{llisyys ja j{rkiper{isyys onkin siis tiedeyhteis|ss{
hyv{ksytyn menetelm{n soveltamista. Minusta juuri t{st{ on
j{rkiper{isyydess{ usein kysymys, yleisest{ hyv{ksynn{st{. Yleinen
hyv{ksynt{ voi olla tiedeyhteis|n sis{ist{, jolloin on kyse
tiedeyhteis|n k{sityksest{ siit{ mik{ on j{rkev{{ ja rationaalista.
Monia muitakin k{sityksi{ on. Suri osa k{yt{nn|n el{m{n "j{rkevist{"
asioista tai toimintatavoista on opittu jo kotona. (Siit{ voi muuten
aiheutua vaikka aviokriisej{, eri j{rkevien tapojen kohdatessa.)

Takaisin asiaan, Haaparanta ja Niiniluoto antavat monta muutakin
tieteen m{{rittely-yrityst{, ja suhtautuvat itse niihin kaikkiin
kriittisesti. Mik{{n niist{ ei tarkasti vastaa kuvattavaa asiaa, mutta
yhdistelm{st{ voi saada jonkinlaisen k{sityksen siit{ mit{ tiede,
tieteellinen menetelm{ ja tieteellinen tieto ovat.

   "J{rkiper{isyyden (rationaalisuuden) vaatimus puolestaan asettaa
   ehtoja tieteelliselle ajattelutavalle: tiede ei voi nojautua yksi-
   l|lliseen vaistoon tai intuitioon, suostutteluun, propagandaan tai
   jumalalliseen ilmoitukseen, vaan tiedon perustelun on tapahduttava 
   tiedeyhteis|n hyv{ksym{n tutkimusmenetelm{n avulla."

   J. Ter{v{inen, Johdatus filosofiaan, Gummerus kirjapaino OY, 1990.

   L. Haaparanta & I. Niiniluoto: Johdatus tieteelliseen ajatteluun, 
   HY:n filosofian laitoksen julkaisuja, 1986.

Eli olisiko j{rkiper{inen mielipiteenmuodostus sit{, ett{ edet{{n
joidenkin tiettyjen s{{nt|jen mukaan?

Matematiikassakin on aksioomansa, ja ne sovitaan j{rjestelm{n
perustaksi. Meill{ j{rjestelm{n perusta on kunkin (osin
kollektiivinen) maailmankuva, joka on tieteellisen tiedon
alideterminoima, eli johtop{{t|ksi{ on vedetty pidemm{lle kuin niit{
voidaan todistaa. T{m{ voi tarkoittaa jopa ristiriitoja rationaalisen
toiminnan "s{{nn|iss{", joita siis ei voida rationaalisella
toiminnalla ratkaista. T{h{n tarvitaan ja on tarvittu intuitiota.
rationaalisuuden s{{nn|t on muodostettu intuitiivisesti. Tietoa ovat
uskomukset, jotka olemme hyv{ksyneet niin syv{lle ett{ ne ovat osa
maailmankuvaa, emme en{{ niit{ ep{ile. Silti nekin voivat muuttua. Kun
tieto paljastuu v{{r{ksi, se muuttuu uskomukseksi meid{n
kielenk{yt|ss{mme. "Ennen vanhaan uskottiin, ett{ maa on litte{."
Mutta senaikaiset ihmiset olisivat v{itt{neet tiet{v{ns{ asian.

   Michael

Krista