From: ojala@funet.fi (Petri Ojala)
Subject: Re: ISDN Still Does Nothing?
Organization: Finnish University and Research Network (FUNET)
Distribution: sfnet
Date: 18 Dec 92 05:23:35

(Mahdolliset virheet saa korjata vapaasti)

Puhelinlaitosten luvatussa maassa ISDN:n kaltaiset asiavat etenev{t
ik{v{ kyll{ varsin hitaasti..  Toisaalta ei t{ss{ viel{ j{lkijunassa
olla, standardit ovat vasta tulleet ja ISDN on liki yht{ vaikea
tapaus muuallakin Euroopassa (l{hinn{ Saksaa lukuunottamatta).

HPY:ll{ oli ISDN pilot-projekti 89-91 jonka my|t{ liittymi{ on
jossain m{{rin k{yt|st{.  K{yt|ss{ on sek{ Siemensin (Helsinki)
ett{ Nokian (Espoo) ISDN-teknologiaa.  Helsingiss{ siirtyminen
ETSI-standardin mukaiseen ISDN:{{n pit{isi olla hiljalleen
valmis otettavaksi k{ytt||n ja Espoo saattaa olla jo liki ETSIn
mukainen (jos ei, niin 93-94 vaihteessa varmaankin).  ETSI-ISDN
(EuroISDN) tuo mukanaan mm. paremman p{{telaitesaatavuudeen.
Yhteydet toimii mm. Diginet-verkkoon (esi-ISDN) ja sit{ kautta
my|s maailmalle.

Muualla Suomessa satunnaiset paikalliset puhelinyhdistykset ja
Tele ovat tehneet erilaisia ISDN-kokeiluja ja pilot-projekteja
mutta yleisesti ottaen ISDN-palvelu tullee k{ytt||n 1993 kuluessa
hiljalleen.  HPY:kin asentaa ISDN-liittymi{ varsin verkkaisesti
ja esim. ISDN-tietoisen myyj{n l|yt{minen on vaikeaa.

HPY:n hinnoittelussa ISDN-liittym{ (vuokra tai osake) on 1000 mk
kalliimpi kuin tavallinen puhelinliittym{.  Puhelukustannukset
ovat samat kuin tavallisesti ja erilaiset p{{telaitteet (mm.
p{{tesovittimet, puhelimet, ...) ovat yleens{ joitain satoja
markkoja kuukaudessa.  Perusliittym{{n kuuluu ISDN-verkkop{{te,
johon voi kytke{ useita ISDN-p{{telaitteita.

Tietokoneeseen ISDN-liittym{{n saa kiinni ISDN-p{{tesovittimella,
esimerkiksi 9.6/19.2/38.4 kbit/s asynkronisena tai 64 kbit/s
synkronisena.  V.32-mukaiset yhteydet onnistuvat Diginetin
1300-palvelun kautta (1300<modeeminumero>), hinnasta en tied{.

ISDN-puhelin tarjoaa joukon erilaisia lis{piirteit{, kuten
koputuksen, tulevan soiton tunnistuksen (caller ID), soitonsiirron,
jne.  Suurinpiirtein samat palvelut ovat digitaalisten keskusten 
ansiosta my|s tavallisilla puhelink{ytt{jill{ (HPY:n alueella 
plus-palvelut), mutta esimerkiksi koputus kuuluu ISDN-puhelimessa
puhelinkojeesta eik{ puhelun p{{lle.  (ISDN-puhelinten ominaisuudet
hieman vaihtelevat)

ISDN-liittym{ (Basic Rate Interface) tarjoaa kaksi B-kanavaa
(64 kbit/s) ja yhden D-kanavan (16 kbit/s).  Yhdell{ ISDN-
liittym{ll{ saa siis esimerkiksi yhden puheyhteyden ja yhden
datayhteyden samanaikaisesti, vai vaikkapa kaksi datayhteytt{
samaaikaisesti (128 kbit/s).  Nopeampia yhteyksi{ saa Primary
Rate ISDN-liit{nn{ll{ (30B+D), joista voi l{hinn{ uneksia.

A/B-sovittimen (analogiasovitin) avulla voi ISDN-liittym{{n
liitt{{ tavallisen puhelinkojeen, esimerkiksi analogisen puhelimen,
puhelinvastaajan tai modeemin.

Yleisesti ottaen ISDN kyll{ toimii esimerkiksi HPY:n alueella,
mutta satunnaisilta ongelmiltakaan ei voine v{ltty{ (Esimerkiksi
ISDN-liikenne Espoon ja Helsingin v{lill{ voi joskus tuottaa
ongelmia).  Varsin suppea (ja kallis) p{{telaitevalikoima on
ongelma, joka hidastaa ISDN:n tuloa.  Toisaalta standardoinnin
kehittyminen ja ISDN-markkinoiden kasvaminen parantaa tilannetta
ja uskoakseni 1993 tulee Suomessakin markkinoille nykyist{ enemm{n
ISDN-kortteja ja -p{{telaitteita.

Se, kannattaako ISDN:n hankkimista ajatella nyt vaiko 6-12 kk
kuluttua, riippuu k{ytt|tarpeista.  Itse olen todennut ISDN:n
paremmaksi kuin kaksi puhelinliittym{{ omassa k{yt|ss{ni, koska
tietoliikennetarpeet ovat suhteellisen yksinkertaiset (yhteydet
l{hinn{ yhteen paikkaan) ja puhelimen osalta soiton helppo ennakko-
siirto on osoittautunut varsin k{tev{ksi.  Samat tarpeet olisi
toki voinut tyydytt{{ muillakin telepalveluilla.

Petri
Newsgroups: sfnet.tietoliikenne