HDTenEightyP/NetNews huggingface dataset:
From: jokiniem@cs.Helsinki.FI (Jari Jokiniemi)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Kekkonen, tuo suuri valtiomies
Date: 10 Nov 92 09:55:13 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Department of Computer Science

In article <VVIRRANK.92Nov10104220@klaava.Helsinki.FI> vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski) writes:
>Todellisuudessa nuo ohjukset ovat IT- ja PST-ohjuksia. Ydinaseet eivat
>ole NATO-komennon alla, vaan tiukasti kansallisissa kasissa.

Lienee hyv{ huomata, ett{ keiden kansallisissa k{siss{. Valtaosa NATOn
ydinaseista on ehdottomasti USA:n kansallisissa k{siss{. Huomattava joukko
ydinaseista on lis{ksi Ranskan kansallisissa k{siss{. Englannista en ole
en{{ aivan varma, Englantinhan ryhtyi ydinaseyhteisty|h{n USA:n kanssa
toisen maailmansodan aikaan, ja on vaikea sanoa, kuinka syv{llist{ tuo
yhteisty| on. Muilla NATO-mailla ei olekaan ikiomaa ydinaseistusta.

-- 
Jari Jokiniemi /            / Technical Research Centre of Finland:
              /  OH2MPO    /    jjo@tik.vtt.fi                 +358 0 456 6009
DO IT NOW!   /  OH3BU     /   University of Helsinki: 
            /  HSC 1182  /      jokiniem@cs.Helsinki.FI jokiniemi@finuha.BITNET
From: vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Kekkonen, tuo suuri valtiomies
Date: 6 Nov 92 11:13:48 GMT
	<1992Nov5.081202.18118@cs.hut.fi> <1992Nov5.210226.4885@jyu.fi>
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Finland
X-Reader: GNUS 3.13

In article <1992Nov5.210226.4885@jyu.fi> vaaranen@jyu.fi (Paula Eila Vaaranen) writes:
>Esimerkiksi Urkki pyrki yhdist{m{{n kansan. Ja huolehti ulkopolitiikasta 
>ja rauhasta. Nyt k|yh{t k|yhtyv{t ja rikkaat rikastuvat ja maata 
>kuskataan NATOon ja sotaan ven{j{{ vastaan jo 
>valmistaudutaan. Kaiken maailman "maanpuolutuskurseja" ja suojeluskuntia
>perustellaan. Urkki piti sent{{n militaristit ojennuksessa. 

Sotaan Venajaa vastaan on valmistauduttu jo 40-luvulta lahtien alkaen
asekatkennasta. Miksi kuvittelisit suomalaisen RK-62:n syovan Kalasnikovin
lippaita (patruunoista puhumattakaan)? Myoskin SA:n taktiikan painopiste 
on sodan jalkeen ollut maitse tulevan hyokkayksen torjumisessa. 
Ruotsalaispelkoako? Vasta viimeisen kahden vuosikymmenen aikana on alettu
painostaa lapin puolustukseen. Kummasti kay pienella viiveella NL:n
Murmanskin laivastoaseman koon ja tarkeyden kasvun kanssa.

Valitettavasti suojeluskuntia ei olla perustamassa. (Kuten olen sanonut,
en pistaisi pahakseni.) Nykyiset reservilais-, urheilu- ja kulttuurijarjestot
ovat jo tayttaneet aika hyvin niiden jattaman tyhjion.
Vaikka Lotta Svard-jarjesto on "rehabiloitu", tuskin sitakaan perustetaan
uudelleen.

VV (Hyva on, olen Etela-Pohjanmaalta)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: jkp@cs.HUT.FI (Jyrki Kuoppala)
Subject: Oikeisto ja vasemmisto
Reply-To: jkp@cs.HUT.FI (Jyrki Kuoppala)
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
Distribution: sfnet
Date: Fri, 13 Nov 1992 10:28:22 GMT

In article <1992Nov13.090410.13361@cs.joensuu.fi>, jahonen@cs (Jarmo Ahonen) writes:
>COMIX CODEa voida pitaa mitenkaan liberalistisena... Ehkapa sanat
>ovat muuttaneet merkitystaan (kuten esim Venajalla oikeisto ja va-
>semmisto).

Mit{ oikeisto ja vasemmisto tarkoittavat Ven{j{ll{, ja mit{ ne
tarkoittivat ennen?  Ent{p{ Suomessa?  USA:ssa?

//Jyrki
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: killer@robin.cs.hut.fi (Kalle Kivimaa)
Subject: Re: Maanpettureiden tappaminen. PLO.
Organization: Helsinki University of Technology, CS lab
Distribution: sfnet
Date: Wed, 11 Nov 1992 12:42:09 GMT

In <VVIRRANK.92Nov11091257@plootu.Helsinki.FI> vvirrank@cc.Helsinki.FI (Ville Virrankoski) writes:

>Kantoninkiinan ja pekinginmurteen valinen ero on vain puhekielessa. Kuten
>arabiaa, niita kirjoitetaan samojen saantojen mukaan. (Jopa kiinalaiset ja
>japanilaiset ymmartavat kirjoitettuna toisiaan?!) Monituhatvuotinen

Tjaa.  Jos japanilainen OIKEIN yritt{{, h{n saattaa saada jotain selv{{
kiinan kielest{.  Toisin p{in on viel{ vaikeampaa, kas kun japanin kieless{
on viel{ tavukirjoituskin, jota kiinan kieless{ ei ole.

Eli joskus aikanaan japanin kanji-merkist| otettiin suoraan kiinan kielest{,
mutta se on muokkaantunut niin paljon, ettei lukeminen en{{ ole helppoa,
osittain kyll{ mahdollista.
--
************************************************************************
* The night sky over the planet Krikkit is the least interesting sight *
* in the entire Universe.  -- Douglas Adams, HHGTG                     *
************************************************************************
From: scofield@cs.hut.fi (Harri "scofield" Hursti)
Subject: Re: Suomen aseistus (Re: Kekkonen, tuo suuri valtiomies)
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
	<1992Nov13.115736.24345@nntp.hut.fi> <31493@hydra.Helsinki.FI>
Distribution: sfnet
Date: Fri, 13 Nov 1992 15:59:13 GMT

jokiniem@cs.Helsinki.FI (Jari Jokiniemi) kirjoittaa :

>En tied{, onko noita rynkkyj{ riitt{v{sti vai ei. Mutta se panee kyll{
>ihmetytt{m{{n, ett{ mink{ ihmeen takia piti menn{ ostamaan kauhia l{j{
>kiinalaisia rynkkyj{ hintaan 1000 mk kappale. Kotimainen rynkky ei
>tuollaisena j{ttisarjana ostaen olisi tullut maksamaan juurikaan
>enemp{{, ja kun ottaa huomioon rynkkyjen teosta valtiolle palautuvan
>verokertym{n on tosi vaikea kuvitella, ett{ kauppa Kiinan kanssa olisi
>voinut olla taloudellisesti kannattavaa puuhaa verrattuna kotimaiseen
>tuotantoon. 

H.V. Kauppalehti Option 24.9.1992 sivu 10 :

"	Suomalaisten rynnakkokivaarien tekijat ja irtopisteita kerailevat
	kansanedustajat, kuten Sulo Aittoniemi, ovat kyseleet, miksi ki-
	vaarit piti ostaa Kiinasta, kun taalla tehdaan itse samoja pyssyja
	ja suomalainen laatukin on varmasti korkeampi. Niin on. Mutta niin
	on hintakin. Kiinan kaupan hinnalla olisi saatu vain murto-osa
	100000 aseesta, jos ne olisivat olleet Made in Finland.

	Eivat kiinalaiset rynnakkokivaarit vie toita omilta asetehtailta.
	Niilta tilataan edelleenkin vuosittan muutama tuhat asetta niin
	kuin ennenkin. Mutta hinnasta johtuen tilaustahti olisi sellainen,
	etta kivaari olisi todella museotavaraa, ennenkuin niita olisi
	riittavasti varastoissa.
"

"	Parlamentaarinen puolustuskomitea totesi vajaat kaksi vuotta sitten
	mietinnossaan, etta jos suomi joutuisi panemaan liikekannalle koko
	500000 miehen armeijansa, riittaisi rynnakkokivaareita noin joka
	toiselle. Toinen puoli joukoista saisi samat aseet, joilla isoisat
	taistelivat Taipaleessa ja Ihantalassa.
"

Lisaksi ihan reunahuomautuksena, etta niista 1891 sotilaskivaareista saa-
tiin kerailyarvon takia suurempi hinta kuin mita Kiinalaiset rynkyt mak-
soivat, eli 75000 vanhan paskan vaihtaminen 100000 rynkkyyn lihotti val-
tion kassaa myyntivoittojen muodossa.
--
Harri "scofield" Hursti    ! "... 'cause they walk away from everything,
scofield@cs.hut.fi         !  just to see the dream come true.
                           !  So God bless the boys, who make the noice,
                           !  on channel #42"
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka,sfnet.keskustelu.laki
From: taipale@kiloapo.tele.nokia.fi (Pekka J Taipale)
Subject: Re: Kuolemantuomiosta
Organization: NEMBLA (North European Meat&Beer Love Association)
	<1992Nov1.164301.28569@klaava.Helsinki.FI>
	<SCOFIELD.92Nov2003726@lusmu.cs.hut.fi>
	<1992Nov9.204559.11002@nntp.hut.fi>
	<MIKOUH.92Nov10024907@polaris.is.s.u-tokyo.ac.jp>
Distribution: sfnet
Date: Wed, 11 Nov 1992 08:13:17 GMT

In article <MIKOUH.92Nov10024907@polaris.is.s.u-tokyo.ac.jp> mikouh@polaris.is.s.u-tokyo.ac.jp (Mika Kouhia) writes:

>   periaatteessa mahdollistaa. Saattaisi jopa v{hent{{ intoa
>   panttivankitempauksiin jos tiet{isi aina mahdollisesti joutuvansa
>   tarkka-ampujan t{ht{imeen. Ilman mit{{n selittelyn mahdollisuuksia.

>Mutta tekisi luultavasti niist{ tapahtuvista pankkivankitempauksista sitten
>todella verisi{; mit{{n h{vitt{v{{ kun ei en{{ olisi homman kerran alettua.

Miten niin? Laskemalla aseensa ja antautumalla poliisille p{{sisi
valtion t{ysihoitoon ihan niinkuin ennenkin.

** Pekka
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: taipale@kiloapo.tele.nokia.fi (Pekka J Taipale)
Subject: Re: Poliittisesta oikeaoppisuudesta
Organization: NEMBLA (North European Meat&Beer Love Association)
	<TAIPALE.92Nov11104238@node_40515.kiloapo.tele.nokia.fi>
	<1992Nov12.145455.4837@nntp.hut.fi> <1992Nov12.185033.5196@jyu.fi>
	<TAIPALE.92Nov13093501@node_40515.kiloapo.tele.nokia.fi>
	<1992Nov13.090410.13361@cs.joensuu.fi>
Distribution: sfnet
Date: Fri, 13 Nov 1992 11:52:21 GMT

In article <1992Nov13.090410.13361@cs.joensuu.fi> jahonen@cs.joensuu.fi (Jarmo Ahonen) writes:

>Termin merkitys on kiinni sen maarittelysta. 

Niinp{ tietysti.

>Mutta mista esim. sanakirjasta
>olisi nain keskustelua sivusta seuranneelle apua tuon termin "poliittinen
>oikeaoppisuus" merkityksen selvittamisessa?

Sanakirjoista tuskin on apua viel{. Ainoa tapa muodostaa k{sitys
siit{, mit{ poliittinen oikeaoppisuus tarkoittaa, on seurata
keskustelua ja tutkia, miten ilmausta k{ytet{{n.

PC-ihmiset itse eiv{t ole sanaa keksineet, joten tuntuu ihmeelliselt{,
kun he sitten yritt{v{t kertoa ett{ moista asiaa ei ole olemassakaan
(vrt. Hokkanen).

>Ai niin, muistelen etta jenkit itse sano(i)vat COMIX CODEn oleva
>poliittisesti oikeaoppinen, ja minulla on sellainen kasitys ettei
>COMIX CODEa voida pitaa mitenkaan liberalistisena... Ehkapa sanat
>ovat muuttaneet merkitystaan (kuten esim Venajalla oikeisto ja va-
>semmisto).

En tunne COMIX CODEa enk{ edes tied{, mik{ se on (sarjakuvien sis{lt|{
s{{telev{ laki/muu m{{r{ys?) joten en kommentoi sen enemp{{.

Minusta poliittinen oikeaoppisuus tarkoittaa l{hinn{ ylti|p{ist{
suvaitsemattomuutta ja kykenem{tt|myyt{ asettua muiden housuihin.
Ylivoimaisesti yleisin t{llaisen k{ytt{ytymismallin esiintymismuoto
tai oikeammin esiintymisyhteys on juuri ylti|liberalismi tai
vasemmistolaisuus.

[{rioikeistoa ei yleens{ nimitet{ poliittisesti oikeaoppiseksi, vaan
{{rioikeistoksi. Tai usa-henkisiksi natseiksi tai joksikin.

--
Pekka.Taipale@hut.fi
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: jej@jyu.fi (Jukka E Jarvinen)
Subject: Re: Kekkonen, tuo suuri valtiomies
Organization: University of Jyvaskyla, Finland
Distribution: sfnet
Date: Thu, 12 Nov 1992 18:31:39 GMT

In article <31478@hydra.Helsinki.FI> 
jokiniem@cs.Helsinki.FI (Jari Jokiniemi) writes:

>In article <1992Nov11.215600.5853@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:
>>  Kyseess{ onkin aika ennen Kekkosta ja Paasikive{ ulkopolitiikan johdossa.
>>  J{lkik{teen tied{mme, mik{ vahinko kyr{ilevist{ id{nsuhteista ja mm.
>>B. Jartsevin liennytysyrityksiin reagoimattomuudesta aiheutui 30-luvun
>>lopussa.
>
>Nyt historiankirjoituksesi heitt{{ todella kauniisti h{r{npylly{. 
>
>1. Miten voidaan reagoida sellaisiin rauhanomaisiin liennytysyrityksiin
>kuten "antakaa meille seuraavat maa-alueenne, tai tapamme teid{t ja
>otamme ne v{kisin". Voidaan alistua, josta toimintatavasta Baltian
>maiden s{{litt{v{ kohtalo on hyv{ esimerkki. Tai sitten voidaan pyyhki{
>moisilla liennytysyrityksill{ takapuoli ja varautua puolustautumaan
>hy|kk{{j{{ vastaan. Kun NL:n todelliset teot selke{sti osoittivat, ett{
>se oli aggressiivinen ja valloitushaluinen hy|kk{{j{, on minusta perin
>ep{rehellist{ k{ytt{{ NL:n edustajien h|pin|ist{ sanaa "liennytys".
>

Jartsev aloittaa neuvotteluyrityksens{ kev{{ll{ 1938. NL pelk{{ Saksan
hy|kk{{v{n Suomen kautta NL:oon. Jartsev haluaa parantaa maiden v{lisi{ 
suhteita (liennytt{{) ja vakuudet siit{, ett{ Suomi on valmis torjumaan 
saksalaisten maihinnousun eik{ toimi saksalaisten kanssa yhteisty|ss{. 
Aluevaatimuksia Jartsev ei esit{. Suomi suhtautuu neuvotteluihin ynse{sti, 
r{hm{ll{{n olematta. Joustamattomuus johtaa aluevaatimuksiin lokakuussa 1939.
Sota alkaa 30.11.1939. Jokiniemi kirjoittaa siis nykymuodin mukaisesti 
historiaa uuteen uskoon.


-- 

Jukka J{rvinen, jej@jyu.fi
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka,sfnet.keskustelu.laki
From: tt@tarzan.jyu.fi (Tapani Tarvainen)
Subject: Re: Kuolemantuomiosta
Originator: tt@tarzan.math.jyu.fi
Organization: University of Jyvaskyla
	<SCOFIELD.92Nov2003726@lusmu.cs.hut.fi>
	<1992Nov9.204559.11002@nntp.hut.fi> <TT.92Nov11134011@euler.jyu.fi>
	<SCOFIELD.92Nov12035029@lusmu.cs.hut.fi>
Distribution: sfnet
Date: Thu, 12 Nov 1992 19:52:43 GMT

In article <SCOFIELD.92Nov12035029@lusmu.cs.hut.fi> scofield@cs.hut.fi (Harri "scofield" Hursti) writes:

>Yhdysvalloissa
>ja Englannissa laki antaa oikeuden tapolle sivullisten suojelemiseksi, sil-
>ti aina jalkitutkimuksessa kirjataan muodollisesti kuolemantuomion langetta-
>ja mallilla : "Tapahtumapaikalla tilannevastuullinen paallikko n.n antoi
>tarkka-ampujalle n.n kello nn.nn kaskyn kohteen nn valittoman kuoleman-
>tuomion kaytantoonpanosta siita ja siita annetun lain nn pykalan nojalla".

Todellako?  Aika yllttv minusta ...  Miten em. formula
menee englanniksi?  Osaisitko kertoa jonkin lhteen mist
moinen tieto lytyisi?
--
Tapani Tarvainen  (tt@math.jyu.fi, tarvainen@finjyu.bitnet)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: scofield@cs.hut.fi (Harri "scofield" Hursti)
Subject: Re: Maanpettureiden tappaminen
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
	<1992Nov2.121945.17231@klaava.Helsinki.FI>
	<1992Nov2.204258.8630@nntp.hut.fi>
	<1992Nov3.075529.3734@klaava.Helsinki.FI>
Distribution: sfnet
Date: Wed, 4 Nov 1992 23:01:59 GMT

vsiivola@klaava.Helsinki.FI (Veikko Siivola) kirjoittaa :

>Vankeustuomion hyv{ksyn, mutta kuolemantuomio on jo eri juttu. Jos my|
>hemmin osoittautuu, ett{ syytetty oli syyt|n, kuolemantuomiota on vai-
>kea peruuttaa, mutta vankilaan tuomittu voidaan vapauttaa. Oikeus ei
>aina ole erehtym{t|n. 

Toisaalta, ei sille vangitullekkaan voida menetettya aikaa antaa takaisin,
korvauksena 4 vuodesta vankilassa sai vuonna '88 valtiolta lampiman kaden
ja nakojaan 93840, joka on siis noin 1955,- markan keskikuukausikorvaus,
eli noin 2,67 markkaa per tunti. Aika reilua, sanoisin. Aika pitkalle kaik-
ki sakkoa kovemmat tuomiot ovat itse asiassa peruuttamattomia, vain rahan
menetys voidaan kunnolla korvata (mutta harvoin niinkaan tehdaan).

Toisaalta, hullujahan puhuin, julistettiihan iso joukko Stalinin aikana ja
sen jalkeen teloitettuja Venajalla syyttomiksi tana vuonna, ja heidan kun-
niansakin palautettiin! Kuolemantuomio voidaan siis peruuttaa !-)

>Olen kuullut, ett{ Suomessa on kuolemantuomio
>poistettu my|s sotatilaa koskevasta laista. Pit{{k| se paikkansa?

Kasittaakseni sotatilalaki (303/1930) on yha voimassaoleva laki, vaikka
korvaava laki on ollut vireilla jo vuosia. Toisaalta, vaikka uusi laki,
jossa kuolemantuomio olisi poistettu tulisi, niin silla olisi vain kau-
niin eleen merkitys, silla perstuslaissa, Hallitusmuoto 16:sta, saade-
taan oikeus sataa sodan tai kapinan aikana saataa kaikkia perusoikeuk-
sia rajoittavia lakeja tavallisessa lainsaatamisjarjestyksessa.

Sotatilalain korvaavaksi laiksi vireilla oleva laki on nimeltaan puo-
lustustilalaki ja siihen liittyva poikkeuslaki (.lakiryhmassa oli joku
viikko sitten kirjoittamani selitys, mika on poikkeuslaki) nimeltaan
valmiuslaki, joka tehostaa valtion hallintoa ja asettaa tiettyja vel-
votteita kansalaisille varsinaista sotatilaa lievemmissa kriisitilan-
teissa. (selkokielisesti siis : lisaa yhteiskunnan valtaa ja vahentaa
yksilonvapauksia)

En ole ihan selvilla, missa vaiheessa puolustustilalaki ja valmiuslaki
menevat, jos jollakin on up-to-date tietoa kasilla, niin kertokoon, it-
se voin tutkaista joskus muistaessani...

--
Harri "scofield" Hursti    ! "... 'cause they walk away from everything,
scofield@cs.hut.fi         !  just to see the dream come true.
                           !  So God bless the boys, who make the noice,
                           !  on channel #42"
From: jokiniem@cs.Helsinki.FI (Jari Jokiniemi)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Iso-Britannia, Yhdysvallat,...
Date: 5 Nov 92 08:11:59 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Helsinki, Department of Computer Science

In article <1992Nov4.110713.2737@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:
>
>  Yhdysvallatkin on luopumassa tulevan presidenttisna my|t{ julkisen 
>talouden supistamisesta. Iso-Britannian hallitus p{{tti siit{ jo aiemmin.

Jep. Jenkeill{ tulee menem{{n tosi huonosti. Briteill{h{n meneekin jo.


-- 
Jari Jokiniemi /            / Technical Research Centre of Finland:
              /  OH2MPO    /    jjo@tik.vtt.fi                 +358 0 456 6009
DO IT NOW!   /  OH3BU     /   University of Helsinki: 
            /  HSC 1182  /      jokiniem@cs.Helsinki.FI jokiniemi@finuha.BITNET
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: scofield@cs.hut.fi (Harri "scofield" Hursti)
Subject: Re: Kekkonen, tuo suuri valtiomies
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
	<1992Nov6.183224.9235@jyu.fi> <1992Nov9.134843.27718@cs.hut.fi>
	<1992Nov9.224856.11085@jyu.fi>
Distribution: sfnet
Date: Tue, 10 Nov 1992 14:33:46 GMT

VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) kirjoittaa :

>   Roskaa. Suomi oli puolueeton ja yst{v{llisiss{ suhteissa Neuvostoliiton
>kanssa. YYA-sopimuksen sotilaallisista artikloista puhuttaessa unohdetaan
>my|s se niiden hyv{ puoli, ett{ niihin vedoten Suomi olisi saanut
>sotilaallista apua Neuvostoliitolta NATON joukkojen hy|k{tess{ maahan.
>T{lt{ kanalta sotilaalliset artiklan VAHVISTIVAT  Suomen asemaa.

Toki toki, niinhan tshekkoslovakiankin asema senkun vahvistui Prahan ke-
sana 1968... Ei ole tietenkaan kaynyt mielessa sellainen pieni yksityis-
kohta, etta NATO ei ole koskaan osallistunut mihinkaan hyokkaykseen (pu-
humattakaan hyokkayksesta jasenmaahan), toisin kuin NL ja varsovanliitto.
Kumpikohan on kaytannossa todistanut olevansa uhka ?

>  NATO-seikkailulla Suomen nykyinen ulkopoliittinen johto t{rv{{ Kekkosen
>vuosikymmenten ty|n. Silloin Suomella oli hyv{t mahdollisuudet pysy{
>suursodan ulkopuolelella. NATOn j{senen{ Suomi joutuisi esimerkiksi
>VEn{j{n ja NATON v{liseen sotaan mukaan. Sota k{yt{isiin Suomen
>maaper{ll{ ja ehk{p{ Suomen armeijan aloittamana: NATOlta tulisi k{sky
>hy|k{t{.

Jos luet YYA:n tarkkaan, niin huomaat, etta Suomi joutuisi YYA:n perus-
teella mukaan NATOn ja Venajan sotaan joka tapauksessa. Toisaalta eipa
ole Norjakaan tuonne Venajan maalle NATOlaisena hyokannyt, miten luulet
Suomen joutuvan jasenena hyokkimaan ?  Lisaksi kannattaa erityisesti 
muistaa, etta NATO on paljon muutakin kuin vain sotilaallinen puolustus-
liitto; joksi se hyvin voimakkaasti taalla yritetaan mieltaa.

--
Harri "scofield" Hursti    ! "... 'cause they walk away from everything,
scofield@cs.hut.fi         !  just to see the dream come true.
                           !  So God bless the boys, who make the noice,
                           !  on channel #42"
From: tijoma@uta.fi (Jorma M{ntyl{)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Iso-Britannia, Yhdysvallat,...
Date: 5 Nov 92 07:19:38 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Tampere, Finland

In article <1992Nov4.110713.2737@jyu.fi> VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) writes:
>
>  Yhdysvallatkin on luopumassa tulevan presidenttisna my|t{ julkisen 
>talouden supistamisesta. Iso-Britannian hallitus p{{tti siit{ jo aiemmin.
>  Koskahan Suomessa Viinaselle kurjistamisohjelmineen annetaan kenk{{? 

T{ss{ on mielest{ni yleinen harhak{sitys, jonka mukaan Reaganin/Bushin aikana
olisi leikattu julkista taloutta.  Minulla on ollut se kuva, ettei varsinkaan
julkisia menoja suuremmin leikattu - mist{ suuri budjettivaje osin johtuu -
vaan ne kohdennettiin toisin.  Niinsanottua hyvinvointisektoria kyll{ leikat-
tiin, mutta samalla v{kivaltasektoria paisutettiin, mik{ sopiikin hyvin {{ri-
oikeiston kieroutuneeseen ideologiaan.  Sosiaali- ja koulutussektoria supis-
tettiin, mutta armeijaa kasvatettiin.  Talouden alalla t{m{ n{kyi Reaganin
aikana valtavana varustelukierteen{, jolla talouteen pumpattiin eloa.  Eli
armeijan (=julkisen sektorin) hankinnoilla annettiin piristysruiske yksityi-
selle sektorille.  Vaikeuksissa olleilta Boeingilta ja McDonnelDouglasilta
tilattiin Awacs-tutkavalvontakoneita, tutkassa n{kym{tt|mi{ suihkareita ja
risteilyohjuksia.  General Motors sai suuren panssarivaunutilauksen ja 
telakat tekiv{t ydinsukellusveneit{ jne.  Kaikkein suuruudenhulluin suunni-
telma oli "t{htien sota", hienommin SDI, jota ei lopulta edes kyetty viem{{n
loppuun, koska se olisi sy|nyt muuta julkista sektoria aivan liikaa.

Miss{ m{{rin n{m{ armeijan hankinnat piristiv{t yksityist{ teollisuutta on
ainakin minulle ep{selv{{.  Yleisestih{n on todettu, ettei sotatarviketeolli-
suus ole erityisen ty|llist{v{{ eik{ kansantaloudellisesti muutoinkaan j{rke-
v{{.  Pikemminkin kai voidaan sanoa, ett{ Reaganilla oli hyv{{ tuuria.
H{nen hallintokautensa sattui niin voimakkaan noususuhdanteen aikaan ettei
edes h{nen surullisenkuuluisa talouspolitiikkansa "Reaganomics" onnistunut
sit{ tuhoamaan, mutta kyll{kin lasku kaatui seuraajan eli Bushin maksettavaksi.

#Jorma M{ntyl{

Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: scofield@cs.hut.fi (Harri "scofield" Hursti)
Subject: Re: Kuolemantuomiosta
Organization: Helsinki University of Technology, Finland
	<TT.92Nov11134011@euler.jyu.fi> <1992Nov12.140416.3917@nntp.hut.fi>
	<TT.92Nov12214416@tarzan.jyu.fi> <1992Nov12.205013.11259@jyu.fi>
Distribution: sfnet
Date: Fri, 13 Nov 1992 03:04:19 GMT

VMHOKKANEN@jylk.jyu.fi (VELI-MATTI HOKKANEN, MAT) kirjoittaa :

>  Rikollisuuden k{sittelyss{ on muitakin tapoja ja menetelmi{ kuin
>rikollisen tappaminen tai elinik{inen erist{minen betonikoppiin py|ritt{m{{n
>peukaloitaan. Kun se ymm{rret{{n,
>osoittautuu kuolemantuomio (pikaoikeudenk{ynnin j{lkeen tai pitk{n kaavan 
>mukaisen oikeudenk{ynnin j{lkeen)
>yhteiskunnalliseksi tuhlaukseksi. Tiesuunnittelussa k{ytet{{n liikenneuhrin
>hintana joitakin miljoonia markkoja; samaa kertaluokkaa olisi my|s rikollisen
>surmaamisesta syntyv{ vahinko.

Ei pida muuten paikkaansa. Tama johtuu siita, etta kuolemantuomiota sovel-
letaan paaosin sellaisissa rikoksissa, joissa vaihtoehtona olisi elinkauti-
nen vankeustuomio. Oikeusnormistossa taas elikautisen tuomion perustana
on se tosiseikka, etta rikos tai rikossarja on vakavuudeltaan sita luokkaa,
etta ko. tekojen suorittajan ei voida kohtuudella olettaa enaa koskaan ole-
van yhteiskuntakelpoinen. Esimerkiksi monikertainen murhaaja. Talloin kuo-
lemantuomion aiheuttama yhteiskunnallinen havikki on liki olematon, koska
henkilolta odotettavissa oleva loppuelaman aikana tuleva panos yhteiskunnal-
le on olematon.

Liikenneonnettomuuksissa markkamaaraisesti korkea arvo selittyy liikenneuh-
rien keski-ialla - nuorten kortinhaltioiden ja yliajettujen lasten maara
painaa keskiarvoa jyrkasti alaspain. Nain ko. uhrien yhteiskunnallinen jaan-
nosarvo olisi ollut korkea, varsinkin nuorten kortinhaltioiden joihin yhtei-
kunta on juuri panostanut koulutuksen kautta. Lisaksi liikenneuhrien keski-
maarainen koulutustaso on korkeampi kuin keskimaaraisen vakavaan rikokseen
syyllistyneen; liikenneonnettomuus ei eroittele, mutta tietyista sosiaali-
ryhmista ajaudutaan helpommin rikoksen poluille. Taman takia myos yhteis-
kunnallinen investointiarvo-olettama on liikenneuhrille korkeampi; ja taten
nostaa laskennallista tappiota.
--
Harri "scofield" Hursti    ! "... 'cause they walk away from everything,
scofield@cs.hut.fi         !  just to see the dream come true.
                           !  So God bless the boys, who make the noice,
                           !  on channel #42"
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka,sfnet.keskustelu.laki
From: mikouh@polaris.is.s.u-tokyo.ac.jp (Mika Kouhia)
Subject: Re: Kuolemantuomiosta
Reply-To: mika@is.s.u-tokyo.ac.jp
Organization: Dept. of Information Science, Univ. of Tokyo, Japan.
	<SCOFIELD.92Nov2003726@lusmu.cs.hut.fi>
	<1992Nov9.204559.11002@nntp.hut.fi>
Distribution: sfnet
Date: 10 Nov 92 02:49:07

In article <1992Nov9.204559.11002@nntp.hut.fi> mjalava@lk-hp-12.hut.fi (Mika Matti Jalava) writes:

   periaatteessa mahdollistaa. Saattaisi jopa v{hent{{ intoa
   panttivankitempauksiin jos tiet{isi aina mahdollisesti joutuvansa
   tarkka-ampujan t{ht{imeen. Ilman mit{{n selittelyn mahdollisuuksia.

Mutta tekisi luultavasti niist{ tapahtuvista pankkivankitempauksista sitten
todella verisi{; mit{{n h{vitt{v{{ kun ei en{{ olisi homman kerran alettua.
--
Mika	mika@is.s.u-tokyo.ac.jp
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka