From: tijoma@uta.fi (Jorma M{ntyl{)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Talvi- ja jatkosodasta
Date: 21 Jan 93 12:47:19 GMT
Distribution: sfnet
Organization: University of Tampere, Finland

Lyhennetty{ jatkoa aiheesta JM & JS...

Kerrataanpa hieman mist{ olimme samaa ja mist{ eri mielt{.  Yksi asia josta
selv{stikin olemme samaa mielt{ on - yll{tt{en - kysymys patsaista.  Minuakaan
ei suuremmin h{iritse mahdollinen Rytin patsas, kun siit{ ei edes n{yt{
tulevan n{k|ispatsasta, josta kansa {ly{isi patsaan tukevan ao. herran aikoi-
naan harjoittamaa politiikkaa  :-)  Se mist{ olemme ilmeisesti eri mielt{
on herran harjoittama politiikka ja ilmapiiri, jossa SIT[ rehabilitoidaan.
Rauhantunnustelut alkoivat ep{virallisesti kev{{ll{ 1944 ja olisivat voineet
johtaa Suomen kannalta aivan j{rkev{{n tulokseen.  Jo h{vityn sodan pitkitt{-
minen oli Suomelle raskasta ja turhaa.

Minua on tuossa j{{nyt l{hinn{ askarruttamaan kysymys siit{ miksi Ryti pystyi
tekem{{n Ribbentrop-sopimuksensa?  Mik{ oli Paasikiven tai Mannerheimin kanta
tuossa vaiheessa?  Kekkosen kanta on tiedossa, mutta h{nell{ ei tuolloin
ollut riitt{v{sti vaikutusvaltaa.

Toinen asia mist{ selv{stikin olemme ilmeisesti samaa mielt{ on kysymys J.S.
Stalinista.  Tyyppi oli kiistatta karkea, osin vainoharhainen diktaattori.
(Patsaisiin t{m{ liittyy ehk{ sik{li, ett{ Is{ Aurinkoinen ei todellakaan an-
sainnut patsaita.  Jokin raja niidenkin pystytt{misell{ on.)  H{nen toimiensa
motiivien ymm{rt{minen on vaikeaa, sill{ vaikka h{n oli NL:n kiistaton joh-
taja ei mik{{n esim. marxilainen logiikka voi selitt{{ h{nen julmuuttaan ja
samalla omalaatuista k{yt|st{{n.  Jotenkin absurdia on mm. se, ett{ kaikkein
raaimmat ja julmimmat puhdistukset Stalin kohdisti kommunisteihin.  Keskustele-
maamme aiheeseen t{m{ liittyy sik{li, ett{ puhdistukset ulottuivat my|s Suo-
meen, maanalaisena toimineeseen SKP:hen ja sit{ l{hell{ oleviin j{rjest|ihin.
T{h{n p{{lle ly|tiin sitten viel{ illegaalisuus Suomessa ja t{m{n seurannais-
vaikutukset.

Olen jonkin verran lukenut kirjoja, joita ovat kirjoittaneet Stalinin tavan-
neet ja h{nen kanssaan ty|skennelleet.  Jos erilainen ideologinen kr{{s{
puhdistetaan pois, j{{ n{hd{kseni j{ljelle vain yksi selitt{v{ tekij{: valta.
T{h{n p{{tyy muistelmissaan my|s D. Shostakovitsh (teoksen aitous kiistettiin,
mutta my|nnet{{n nyky{{n).  Stalinin toimia motivoi vain yksi asia: vallan-
himo.  "Ei h{nell{ ollut mit{{n ideologiaa", kirjoittaa D.S.

Mutta oliko h{n t{ss{k{{n asiassa johdonmukainen.  NL olisi kyennyt
sek{ talvi- ett{ jatkosodan lopussa miehitt{m{{n Suomen, mutta ei tehnyt sit{.
Miksi?  Mahdollisesti Stalin arvioi, ett{ h{nen vallan kasvulleen oli edul-
lisempaa antaa Suomen olla itsen{inen?  Kuka tiet{{?  T{h{n asti selitys on
ollut, ett{ t{m{ todistaa NL:n vilpitt|myyden.  Ep{ilen etteiv{t Kremlin 
arkistotkaan kerro kaikkea.  Shostakovitsh mainitsee Stalinin yhdeksi
johdomukaisuudeksi arkistojen tuhoamisen.  Likaisista p{{t|ksist{ ei koskaan
saanut j{{d{ dokumentteja.  Mutta ainahan on toivoa, ett{ joku sittenkin kir-
joitti jotain muistiin, vaikka ei olisi pit{nyt.  Tsaarin ajan byrokratia oli
sent{{n vasta 20 vuoden p{{ss{...

Mutta sitten se mist{ olemme edelleen eri mielt{.  V{h{ttelet edelleen Suomessa
jo 1930-luvulla alkanutta saksalaismielisyytt{, yliarvioit Suomen demokraatti-
suutta samana aikana.  Kutsut Suomea maltillisen oikeistolaiseksi maaksi,
jossa harjoitettiin punamultayhteisty|t{.  Keksit tekosyit{ Suomen yhteisty|lle
Saksan kanssa.

Kyll{ Suomessa tehtiin jo 1930-luvun alkupuolelta l{htien todella mittava
yritys Suomen kiinte{ksi sitomiseksi Saksaan.  T{m{ yritys ulottui taloudesta
kulttuurin kautta sotilaalliseen yhteisty|h|n.  Saksalaismielisyys alkoi jo
selv{sti ennen vuotta 1939 aikana, jolloin Ranska, Tanska ja Norja eiv{t 
tienneet mit{{n tulossa olevasta.  Mutta saksalaismielisyydell{{n Suomi
antoi itsest{{n tiettyj{ merkkej{ maailmalle.

Oletko joskus sattunut lukemaan englannin sanakirjojen esipuheita?  Niiden
pitk{aikainen toimittaja Aino Wuolle mainitsee ensimm{isiss{ sodanj{lkeisiss{
sanakirjoissaan, ett{ englannin opiskelua vaikeutettiin 1930-luvulla
tietoisesti.  Kulttuuria yritettiin saksalaistaa.

Nykyisin monet paikallisradiot l{hett{v{t BBC:n suomenkielisen osaston 
l{hetyksi{.  Harva tiet{{, ett{ BBC:n suomenkieliset l{hetykset aloitettiin
sodan aikana, koska Englannissa arvioitiin Suomen joukkotiedotus sensuureineen
liian natsimieliseksi.  Jne.

Annat ymm{rt{{, ett{puolueiden kielt{minen , sensuuri ja v{kivallan k{ytt| 
polittisia vastustajia kohtaan kuuluu maltillisen oikeiston politiikkaan.  
Meill{ on ilmeisen erilainen k{sitys sanasta "maltillinen".  Toivottavasti
tuollainen "maltillisuus" ei tule uudelleen muotiin.  Saksalaisilla on siihen
n{k|j{{n edelleenkin taipumusta.

Punamullasta olemme (ilmeisesti) samaa mielt{, joskin on muistettava, ett{
my|hemmin my|s osa sosialidemokraateista laitettiin vankilaan, mukaan luettuna
parlamentaarisen koskemattomuuden suojaamia kansanedustajia.  Ehk{ se oli
"maltillista sosialidemokratiaa"?

Samoin v{h{ttelet Suur-Suomi -propagandaa.  Viittaaminen V{in| Voionmaan
kansatieteellisiin tutkimuksiin on mielest{ni silm{nk{{nt|temppu, jolla
yrit{t peitell{ sit{, ett{ Suomessa oli NL:n suhteen paljon muutakin kuin
pelk{st{{n puolustuksellisia tavoitteita.  Mielest{ni on tieteellisesti
falskia yritt{{ peitell{ 1930-luvun Suur-Suomi -hankkeita, jotka jatko-
sodassa saivat viel{ suuremmat mittasuhteet, kun Suomi miehitti laajoja
It{-Karjalan alueita, jotka koskaan eiv{t ole kuuluneet Suomelle.

Kaiken kaikkiaan en edelleenk{{n ole valmis hyv{ksym{{n ajatustasi putipuh-
taasta pulmusesta, jota iso paja (Ven{j{n) karhu yritti tuhota.  Siit{ ei
toki meill{ ole ep{ilyst{k{{n kumpi aloitti sodan vuosina 1939 ja 1941.

#Jorma M{ntyl{



Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka