From: raivio@niksula.hut.fi (Perttu Raivio)
Newsgroups: sfnet.keskustelu
Subject: Re: Miksi tenttikysymykset ovat englanniksi?
Date: 18 Dec 92 10:02:44
Organization: BREWTeX - Wine, women and song
Distribution: sfnet
	<VISTI.92Dec15150705@laphroaig.cs.hut.fi>
	<1992Dec17.163359.21179@jyu.fi>
Reply-To: teklara@tekla.fi
NNTP-Posting-Host: batgirl.cs.hut.fi
In-reply-to: vmho@jyu.fi's message of Thu, 17 Dec 1992 16:33:59 GMT


	Hauska huomata joskus olevansa samaa mielt{ Hokkasen kanssa. 
sfnet.keskustelu.politiikassa t{llaista ei voisi tapahtua...

In article <1992Dec17.163359.21179@jyu.fi> vmho@jyu.fi (Veli-Matti Hokkanen) writes:
>
>   Asia on ongelma suurimmalle osalle korkeakouluopiskelijoista. Tietokone-
> englanti teknisine ja arkiel{m{lle vieraine sanoineen on vaikea ymm{rr{tte-
> v{ksi vaikka englannin taito olisi hyv{kin. Kaikki eiv{t ole tietoteknii-
> kan p{{aineopiskelijoita, vaan useimmiten laitteita tekstink{sittelyyn
> k{ytt{vi{, joille tietotekniikan hienoudet eiv{t ole relevantteja.
> Nyky{{n oleellisesti jokainen korkeakouluopiskelija joutuu tietokoneita
> k{ytt{m{{n. Silloin suomenkieliset selke{t viestit ovat tarpeen.

	Yleisen{ periaatteena voitaneen pit{{, ett{ mit{ "teknisempi" 
ohjelma on, sit{ v{hemm{n sit{ on syyt{ suomentaa. Suurin osa tekstin-
k{sittely-, taulukkolaskenta- ja tietokantaohjelmien k{ytt{jist{ on 
"tavallisia kansalaisia", joiden mielenkiinto rajoittuu nimenomaan 
ohjelmalla teht{v{{n ty|h|n, eik{ heit{ varmaankaan kiinnosta lukea 
ohjelmiston ja laitteiston toimintaan liittyv{{ teoriaa. T{ll|in on 
hyv{, ett{ kaikki k{ytt||n liittyv{t sanomat ja ohjeet ovat suomea. 
"Teknisemmiss{" ohjelmistoissa k{ytet{{n usein erikoisterminologiaa, 
jonka suomentaminen vain sekoittaa k{ytt{j{n. Sellaisetkin termit, 
jotka on mahdollisesti suomennettu, eiv{t ole vakiintuneita ja lis{ksi
ohjelmiston k{ytt|alaan liittyv{ kirjallisuus on todenn{k|isimmin 
englanninkielist{.

	Muutenkin ATK-suomennosten suurin ongelma on termist|n vakiin-
tumattomuus. Useille termeille on monta synonyymi{, joista jokainen 
k{ytt{j{ pit{{ yht{ juuri sin{ ainoana oikeana. Toinen ongelma on tek-
ninen tuki. Ulkomaisten ohjelmistojen tuen ohjeistus perustuu alkupe-
r{iseen terminologiaan. On turha selitt{{ IBM:n tukihenkil|lle, ett{ 
"Sovitin 0 on havainnut vuoroverkon vilkkusanoman sovittimessa 23..."

> Monikieliset viestit ovat sik{li hyvi{, ett{ niist{ erikoissanastoa
> tuntematon, mutta kielitaitoinen, voi usein helpommin arvata, mist{ on kyse,
> kuin pelk{st{{n englanninkielisest{ viestist{. 

	Ulkomaisia ohjelmistoja suomennettaessa ongelmia aiheuttaa 
usein se, ett{ suomen sanat ovat yleens{ pidempi{ kuin englantilaiset.
Jopa suomalaisen sanoman sovittaminen k{ytett{viss{ olevaan tilaan 
saattaa olla ylivoimaista, kaksikielisyys on utopiaa.

>   Jos tentill{ halutaan testata opiskelijan tietoja tentin aihepiirist{
> eik{ kielitaitoa, olisi tenttikysymysten ja vastausten oltava opiskelijan
> parhaiten hallitsemalla kielell{. 

	Toisaalta jos oppikirja on esimerkiksi englanninkielinen, 
saattaa suomenkielisen kysymyksen ymm{rt{minen olla vaikeampaa juuri 
terminologian vuoksi. Parasta olisi tietysti esitt{{ kysymykset kah-
della kielell{.


--
	Si in culmine pyramidem parvam superponas, ita fit postnovitas?
Newsgroups: sfnet.keskustelu.evoluutio