HDTenEightyP/NetNews huggingface dataset:
From: mk@cortex.sai.vtt.fi     (Matti Koskivirta)
Subject: Mik{ aiheuttaa luottotappioita ?
Organization: Technical Research Centre of Finland (VTT/SAI)
Distribution: sfnet
Date: Fri, 8 Jan 1993 07:07:56 GMT

In article <SCOFIELD.93Jan8045538@lusmu.cs.hut.fi> scofield@cs.hut.fi
(Harri "scofield" Hursti) writes:

>.... etta kaksi ylei-
>sinta syyta luottotappioihin ovat velallisen kuolema (siis todella nuorena,
>joissa naissakin tapauksissa pesan kautta saadaan yleensa ainakin 30%
>rahoista takaisin ...

"Velallisen kuolema" ??

Muistakaa, ett{ nyt jo useiden kymmenien miljardien luottotappioista
_kotitalouksien osuus on vain n. 10 miljardia_. Siis murto-osa (ja joka
tapauksessa reilusti alle puolet potista laski sen miten tahansa).
T{m{ tosiasia tuppaa unohtumaan tiedotusv{lineiss{, jossa kansalaisten
kulutusluotot yms. lillukanvarret yritetaan lavastaa syylliseksi.
Isoimmat kokkareet ovat painuneet pohjalle piiloon...

Matias
From: raivio@niksula.hut.fi (Perttu Raivio)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Nukkuminen hyve? (Oli: Sorsa kahmyili...)
Date: 8 Jan 93 16:00:05
Organization: BREWTeX - Wine, women and song
Distribution: sfnet
Reply-To: teklara@tekla.fi
NNTP-Posting-Host: batgirl.cs.hut.fi
In-reply-to: ryyti@jyu.fi's message of Fri, 8 Jan 1993 11:36:12 GMT

In article <1993Jan8.113612.10453@jyu.fi> ryyti@jyu.fi (Jarmo Ryyti) writes:
>
> Ainoita, joita ei voi syyllist{{ on "nukkuvien" puolue,
> koska he eiv{t ole valinneet johtajia, vaan ne viisaat jotka {{nesti
> viime vaaleissa j{lleen uskollisesti.

	Hmmm... Nukkuvat pikemminkin antoivat {{nest{neille oikeuden 
valita my|s omasta puolestaan, eli olivat toisten valintojen takana 
eiv{tk{ mielest{ni ole oikeutettuja mink{{nlaiseen tirin{{n.

	Ns. pienen ihmisen vaikutuskeino on {{nest{minen, joka saattaa
vaikuttaa varsin typer{lt{. Mutta voiko esimerkiksi nuoriso odottaa,
ett{ p{{tt{v{t elimet ottavat heid{t huomioon, jos he itsekin {{nest{-
v{t yli viisikymppisi{, vuosikymmeni{ p{{toimisesti politikoineita
ihmisi{? Tai j{tt{v{t kokonaan {{nest{m{tt{ ja antavat el{kel{isten
valita valtaan ihmisi{, jotka eiv{t takuulla aja heid{n asioitaan? Sama
p{tee muihinkin ihmisryhmiin, ei ainoastaan nuorisoon. Ainoa ryhm{,
joka tuntuu saaneen koko {{ni-ik{isen joukkonsa uurnille, on viljeli-
j{v{est| - esimerkkin{ miljardien ylim{{r{inen maataloustuki jyv{jem-
marien s{{st|pankeille.

	Toinen vaihtoehto olisi suora toiminta. Lainaisiko joku hirvi-
kiv{{ri{ kiikarit{ht{imell{, olis t|it{...

--
	Live for yourself, there's no one else, more worth living for...
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: ryyti@jyu.fi (Jarmo Ryyti)
Subject: Re: Ty|tt|myyskassat.
Organization: University of Jyvaskyla, Finland
X-Newsreader: TIN [version 1.1 PL6]
Distribution: sfnet
Date: Fri, 8 Jan 1993 07:57:21 GMT

Veli-Matti Hokkanen (vmho@jyu.fi) wrote:
: In article <1993Jan7.063837.10614@jyu.fi> ryyti@jyu.fi (Jarmo Ryyti) writes:
: >
:   Lait ovat samat. JY ratkaisi pulman muuttamalla ty|sopimus-
: suhteiset toimet m{{r{aikaisiksi viroiksi, jotka voidaan ketjuttaa
: ja lis{etuna niit{ ei edes mik{{n virkaehtosopimus koske, niinp{
: palkkoja pienennettiin tuntuvasti. Uusimpana keksint|n{
: on ollut muuttaa n{m{ virat apurahoiksi. 

Kiit{ ay-liikett{si tuosta.
Satunpa tiet{m{{n. Minunkin ty|sopimus olisi haluttu hallinnon toimesta
muuttaa m{{r{aikaiseksi viraksi. En suostunut. Sen sijaan Katl meni t{h{n
ty|naantajan koukkuun ja neuvotteli j{senist|lle huonommat edut ty|nantajan
tyytyv{isyydeksi. Minut pelasti nimenomaan t{st{ se, ett{ EN OLLUT T[M[N
T[YSIN [LYTT\M[N yhdistyksen AY-J[SEN. Muuten olisin saanut seurata
politrukkien ohjeita. Se ay-toiminnasta jkl{ss{.
Mandelaa ja Nicaraguaa osataan neuvoa
mutta siihen se loppuukin, kun pit{isi omien j{senien asioita hoitaa.
Satun olemaan syyllinen siihen, ett{ JKL{ss{ ammattiyhdistyksen passiivi-
suudesta huolimatta ketjusopimuksissa v{h{n hellitettiin. K{vin nimitt{in
asiassa oman pikku "taistelun" jota kesti yli 2 vuotta.
Luuletko ett{ akavan lakimiehet auttoi, vaikka olin akavalainen.
Ei ne niin tyhmi{ olleet, kyll{ ne tajusi
ett{ omat j{senet ovat vastakkain.

:   Muita esimerkkej{ menosta on se, ett{ assistenttiohjes{{nn|n 
: m{{r{yksi{ tutkimuskausista ja ty|ajoista ei tunnusteta, vuosi-
: lomia on vaadittu pidett{v{ksi takautuvasti, esimiehet ovat
: solvanneet alaisiaan tai pit{neet haukkumistuokioita...
:  
Seh{n liiton/Akavan syyt{. Siin{hn riitelee saman keskusj{rjest|n ja
"parhaimmassa" tapauksessa saman liiton j{senet, tai ainakin sen jonka
kanssa on tehty YTEISTY\SOPIMUS.  Niin ollaan tittelinkipeit{, ett{
assareittenkin t{ytyy edes jotenkin p{{st{ parempaan seuraan ett{
tehd{{n oikein PROFESSORILIITON KANSSA YHTEISTY\SOPIMUS.  Vain aka-
teemisesti koulutetut ihmiset voivat olla noin tyhmi{. Kas kun
sak:laiset eiv{t tee ty|nantajaliiton kansaa yhteisty|sopimusta.
Akavalaiset senkin osaa.

:   Kyll{ ammattiliitolle tarvetta l|ytyy!
: 
Oikeille ammattiliitoille kyll{. Onko niit{ Akavassa, on eri asia.Mutta onhan
se niin hienoa olla Akavassa ja Professoriliiton kanssa kompuksessa...hehe 
terv.
jarmo ryyti

Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: jej@jyu.fi (Jukka E Jarvinen)
Subject: Re: Suomi ja NL
Organization: University of Jyvaskyla, Finland
Distribution: sfnet
Date: Sun, 10 Jan 1993 17:06:34 GMT

iikoo@bsector.fi (Ilpo Kuivanen) writes:

>>Jartsev aloitti neuvotteluyrityksens{ jo kev{{ll{ 1938. Vaatimukset
>>kiristyiv{t koko ajan, koska neuvotteluja ylenkatsova Suomi ei ollut 
>>halukas ymm{rt{m{{n suurvallan turvallisuusintressej{. Neuvottelujen 
>>kariuduttua NL ei voinut luottaa Suomen apuun saksalaisten noustessa 
>>maihin ja hy|k{tess{ Suomen kautta NL:oon, joten se alkoi vaatia 
>>tukikohtia Suomesta pysty{kseen itse paremmin puolustamaan alueitaan. 
>>Huolehtimalla NL:n turvallisuudesta, Suomi olisi turvannut omansakin. 
>>Sotaa ei ehk{ kokonaan kuitenkaan olisi v{ltetty. 
>
>Voi herran jestas kun suomalaiset olivat kamalia, kun eiv{t antaneet osaa
>itsen{isyydest{{n pois NL:lle luovuttamalla alueitaan NL:n tukikohdiksi
>ennen toista maailmansotaa. Luojan kiitos ett{ silloin poliitikkomme eiv{t
>olleet Herra J{rvisen kaltaisia sinisilmi{. 

En ole v{itt{nyt, ett{ alueita olisi pit{nyt luovuttaa. Neuvotteleminen 
ei n{et ole sama kuin luovuttaminen, kuten oikeistokuoromme pojat ja my|s 
herra Kuivanen n{ytt{v{t ajattelevan. Olisi pit{nyt varustautua torjumaan 
Saksan maihinnousu ja samalla neuvotella NL:n kanssa niin, ett{ NL olisi 
tullut vakuutetuksi turvallisuudestaan. Aluevaatimuksilta olisi ehk{ 
v{ltytty.Se mik{ onnistui sotien j{lkeen, olisi voinut onnistua 30-luvun 
lopussakin.

>Sit{paitsi v{it{n, ett{
>Saksan nykyaikaista armeijaa vastaan meid{n mahdollisuutemme olisivat olleet
>huomattavasti huonommat. 

Veden yli on vihulaisen vaikeampi tulla. 

--
Jukka J{rvinen, jeje@jyu.fi

			"Mieluummin el{n v{hemm{n oikeudenmukaisessa 
			yhteiskunnassa, ja saan rahoillani tukun taaloja."

								Hannu Visti
From: jokiniem@cs.Helsinki.FI (Jari Jokiniemi)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Kuolemantuomiosta
Date: 7 Jan 1993 09:14:53 +0200
Organization: University of Helsinki, Department of Computer Science
Distribution: sfnet
NNTP-Posting-Host: hydra.helsinki.fi

In article <1993Jan6.104102.4538@jyu.fi> vmho@jyu.fi (Veli-Matti Hokkanen) writes:
>  Maassa oli todellakin voimia, jotka eiv{t itsen{isyydest{ paljoa
>perustaneet: 

Ihan totta. Sosialidemokraattinen puolue O.W.Kuusisen johdolla
todellakin vastusti itsen{isyytt{ kaikin keinoin. Sosialidemokraattinen
puolue nimitt{in oli pienen kommunistiv{hemmist|n hallinnassa siihen
aikaan ja luonnollisesti kommunistit halusivat Suomesta tulevan
sosialistisen maan. Kun kuitenkin n{ytti ep{ilytt{v{sti silt{, ett{
kansa ei tahdo sosialistista Suomea, niin olikin itsest{{n selv{{, ett{
kommunistit halusivat Suomen olevan osa Ven{j{{. T{ll|inh{n kansalta ei
olisi tarvinnut kysy{, ett{ ollaanko Suomen Sosialistinen
Kansantasavalta vai Suomen Tasavalta.

Luonnollisesti Svinhufvud ja markkinataloutta kannattavat kumppanit
katsoivat paremmaksi saada Suomesta itsen{isen. Ja oikeistohan Suomen
itsen{isyyden sitten todella toteuttikin, vaikka sosialidemokraatit (tai
oikeammin Sosialidemokraattisen puolueen kommunistinen v{hemmist|)
yrittiv{tkin torpedoida itsen{istymisen.
-- 
Jari Jokiniemi /            / Technical Research Centre of Finland:
              /  OH2MPO    /    jjo@tik.vtt.fi                 +358 0 456 6009
DO IT NOW!   /  OH3BU     /   University of Helsinki: 
            /  HSC 1182  /      jokiniem@cs.Helsinki.FI jokiniemi@finuha.BITNET
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: vmho@jyu.fi (Veli-Matti Hokkanen)
Subject: Re: Luota Staliniin!
Organization: University of Jyvaskyla, Finland
Distribution: sfnet
Date: Tue, 12 Jan 1993 21:35:38 GMT

In article <TAIPALE.93Jan7150651@node_4e68e.kiloapo.tele.nokia.fi> taipale@kiloapo.tele.nokia.fi (Pekka J Taipale) writes:
>>  Luottamuksellisten suhteiden rakentaminen Neuvostoliittoon 1930-
>>luvun alkupuolella olisi voinut est{{ talvisodan. Yya-sopimuksella
>>ne sotien j{lkeen luotiin eiv{tk{ ne itsen{isyytt{ vaarantaneet.
>
>Suomi yritti rakentaa 1930-luvun alkupuolella luottamuksellisia
>suhteita Neuvostoliittoon. Solmittiin muun muassa molemminpuolinen
>hy|kk{{m{tt|myyssopimus, jonka Neuvostoliitto sitten my|hemmin tosin
>irtisanoi ennen kuin hy|kk{si.
>
  Suomen ja Neuvostoliiton suhteet olivat tuolloin kyr{ilev{t
hy|kk{{m{tt|myyssopimuksesta huolimatta.

>On melkoisen huvittavaa ett{ joku viitsiikin esitt{{ ett{ Stalinin
>Neuvostoliiton kanssa olisi solmittu "luottamukselliset suhteet", kun
>Stalin ei samaan aikaan luottanut edes omiin upseereihinsa, vaan
>tapatti n{it{ kummenin tuhansin. Stalin ei luottanut kehenk{{n,
>ulkomaihin viel{ v{hemm{n kuin omiin upseereihinsa joista sent{{n
>jokunen j{i eloonkin.

 Stalin oli diktaattori. Suomessa yleisesti katsottiin, ett{
Neuvostoliiton ja Saksan ulkopolitiikka on irrationaalista.
Luottamukselliset ja henkil|kohtaiset suhteet diktaattori
Staliniin olisivat antaneet jo mahdollisuuden ymm{rt{{
paremmin Neuvostoliiton k{ytt{ytymist{. Luovia.
  On muistettava,ett{ Stalin oli ihminen, jolla oli k{sityksi{
kunniasta, tunteita, muitakin kuin viha. Suomen itsen{isyyden
tunnustaminen oli entisen kansallisuusasiain komissaarin 
uran merkkihetki{, samoin Leninin tapaaminen Tampereella. 
Viiden sodan sankari Mannerheimia Stalin kunnioitti.



Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: isac@rieska.oulu.fi (Juha Iisakka)
Subject: Re: Suomen itsenaisyysmiehet (Re: Kuolemantuomiosta)
Organization: Oulun yliopisto
	<1993Jan6.104102.4538@jyu.fi> <1993Jan9.091612.26527@nntp.hut.fi>
	<ISAC.93Jan11125220@rieska.oulu.fi>
	<SCOFIELD.93Jan11152013@lusmu.cs.hut.fi>
Distribution: sfnet
Date: Tue, 12 Jan 1993 09:32:04 GMT

In article <SCOFIELD.93Jan11152013@lusmu.cs.hut.fi> scofield@cs.hut.fi (Harri "scofield" Hursti) writes:
> isac@rieska.oulu.fi (Juha Iisakka) kirjoittaa :
> 
> >Suomea ei olisi koskaan tullut ellei Ven{j{ olisi ottanut
> >Ruotsilta t{t{ maankamaraa vuonna 1808!
> 
> Todella rohkea vaite, jota kukaan ei pysty oikeaksi todistamaan.

Todistamisen suhteen olet kyll{ oikeassa, mutta ei se mitenk{{n
rohkea v{ite ole - pelk{st{{n realistinen. Tehd{{np{ pieni
ajatusleikki:

Snellman hanki keisari Aleksanteri II:ta asetuksen siit{,
ett{ suomi nousisi tavallisen kansan k{yt|ss{ tasavertai-
seen asemaan ruotsin kanssa. H{n teki t{llaisen
s{{tyvaltiop{ivien ohittavan "kaappauksen," koska ruot-
salainen valtiop{iv{t ei olisi suostunut antamaan saman-
sis{lt|ist{ lakia. Kelt{ Snellman olisi hakenut asetuksen,
jos Suomi olisi ollut osa Ruotsia? Ei Suomella sit{paitsi
olisi ollut edes mink{{nlaista autonomiaa, joten ei olisi
ollut edes Snellmannin kaltaista p{{ministeri{k{{n.

Kun sitten maassa syttyi varsin kiivas kielisota, pysytteli
Ven{j{ kohtuullisen puolueettomana kiistassa. Olisiko
Ruotsi tehnyt samoin?

Ehk{ Suomi olisi saavuttanut itsen{isyyden jossain vaiheessa,
mutta ns. itsen{isyystaisteluun verrattuna vuoden 1918-
tapahtumia voisi nimitt{{ pikku kahakaksi. Todenn{k|isesti
ei Suomi olisi saanut itsen{isyytt{ ilman Irlannin aikoinaan
Englantia vastaan harjoittamaa terroritoimintaa vastaavalla
toiminnalla. Itsen{inen Suomi olisi sit{paitsi pienempi
kuin nykyinen, koska ven{j{ll{ olisi Kymeen laakso ja
ruotsalaisten asuttamat alueet (rannikko Hangosta Kokkolaan)
olisi pysynyt osana Ruotsia. Suomen ruotsalaiset eiv{t
varmasti olisi olleet Suomelle lojaaleja.

--
Juha Iisakka					isac@rieska.oulu.fi
My opinions are mine - not my employer's
-------------------------------------------------------------------------



Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: vmho@jyu.fi (Veli-Matti Hokkanen)
Subject: Re: Hyvinvoinnin kansakunta?
Organization: University of Jyvaskyla, Finland
Distribution: sfnet
Date: Mon, 4 Jan 1993 21:37:15 GMT

In article <RAIVIO.93Jan4093348@batgirl.hut.FI> teklara@tekla.fi writes:
>>
>>   T{m{ herra Raivion mielim{ j{rjestelm{ johtaisi yleisen ty|tt|myys-
>> korvauksen n{ivettymiseen ja siten ty|tt|mien yleiseen kurjistumiseen.
>
>	Hetkinen, miten niin johtaisi? Jos se potti, joka nykyisin 
>jaetaan sek{ ansiosidonnaisina ett{ perusp{iv{rahana jaettaisiin ta-
>san, ty|tt|myyskorvaukset nousisivat juuri niiden v{hiten ansaitse-
>vien, kurjimpien ihmisten kohdalla, joista nyt yrit{mme t{ss{ kantaa 
>huolta.
>
  Niin nousisivat. Mutta kauanko kokonaissumma s{ilyisi samana?
>> Yhteiskunnan hyv{osaiset olisivat entist{ v{hemm{n halukkaita
>> rahoittamaan yleist{ ty|tt|myyskorvausta. T{m{n vuoksi nykyinen
>> ansiosidonnainen j{rjestelm{ on parempi ja oikeudenmukaisempi.
>
>	Yhteiskunnan hyv{osaisetkaan eiv{t voi v{ltty{ kuolemalta ja 
>veroilta. Kyseh{n on vain verorahojen jaosta. Jos hyv{osaiset haluavat
>viel{ _verojen_lis{ksi_ maksaa kassamaksuja, he saavat lis{turvaa, 
>mutta se ei ole mill{{n lailla poissa jokapojan perusp{iv{rahapotista.
>
 Juuri parhaillaan on tekeill{ suuri tulonsiirto: kuntien valtion-
osuuksia pienennent{{n ja samalla valtion velvoitteita s{lytet{{n kuntien
hoidettavaksi. Hallituksen ja eduskunnan tahdosta. T{ll{ menettelyll{
tosiasiallisesti lievennet{{n verotuksen progressiota eli hyv{tuloisten
osuutta yhteiskunnaliisita menoista pienennet{{n. Kun hyv{osaiset
hankkivat vakuutuksin itselleen ty|tt|myysturvan tilap{isi{
ty|tt|myyksi{ vastaan, heid{n kiinostuksensa yleisen ty|tt|myysturvan
s{ilytt{miseen v{henee.  T{m{n vuoksi herra Raivion malli johtaa
ty|tt|mien yleiseen kurjistumiseen ja eriarvoisuuden oleelliseen 
lis{{ntymiseen.

>	Jos taas luulet, ett{ a) min{ olen |kyrikas ja b) |kyrikkaiden
>ei tarvitse maksaa veroja, niin annapa muutama k{yt{nn|n vinkki ennen 
>yhdett{toista p{iv{{...
>
 K|yh{tkin kuoropojat hoilaavat is{nt{ns{ veisuja.


Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: vmho@jyu.fi (Veli-Matti Hokkanen)
Subject: Re: Reaalipolitiikan oppitunti #1
Organization: University of Jyvaskyla, Finland
Distribution: sfnet
Date: Fri, 8 Jan 1993 15:36:06 GMT

In article <1993Jan8.053716.1337@nntp.hut.fi> c34657b@saha.hut.fi (Tuomas Viljanen) writes:
>>  Luottamuksellisten suhteiden rakentaminen Neuvostoliittoon 1930-
>>luvun alkupuolella olisi voinut est{{ talvisodan. Yya-sopimuksella
>>ne sotien j{lkeen luotiin eiv{tk{ ne itsen{isyytt{ vaarantaneet.
>>Toiselta maailmansodalta se tuskin olisi Suomea varjellut, mutta
>>olisi vienyt Suomen yhdeksi sodan voittajista.
>
>Heratys, Hokkanen !
>
>Olet joko a) uskomattoman naiivi b) nielaissut kommunistisesta propagandasta
>syotin, koukon, lyijypainon, kohon, siiman ja puolet vapaakin c) tai uskomat-
>toman _typera_ yrittaessasi syottaa akateemisen alan ihmisille tuollaista
>tekstia. Katsokaas, meilla muillakin on silmat paassa ja jonkin verran sita
>ns. tervetta jarkea, ettemme nielaise tuollaista propagandaa pureksimatta.
>

  Valistusupseerimme osoittanee samat sanat Paasikivelle ja Kekkoselle.
Heid{n menestyksek{s ulkopolitiikkansa on siis vastoin valistusupseerimme
"tervett{ j{rke{".

>Oikeusopillisesti ja sisapolitiikassa olen legalisti. Sensijaan suurpolitii-
>kassa olen reaalipolitiikan kannattaja.
>
>Reaalipolitiikka perustuu seuraaville aksioomille:
>
>1. Suurpolitiikassa vahvin on aina oikeassa.
>
>2. Fyysinen vakivalta on vakivallan aarimmainen muoto.
>
>3. Reaalipolitiikka toimii aina tassa ja nyt, ei koskaan pitkajanteisesti.
>
>4. Suurpolitiikassa ei ole moraalia.

  T{ss{p{ saimme j{lleen esitelm{n valistusupseerimme moraalik{sityksist{,
joiden mukaan Amerikan valloitukseen liittynyt intiaanien kansanmurha oli
oikein kuten oli aivan oikein se, ett{ Varsovan liitto kukisti Tshekkoslo-
vakian ihmiskasvoisen sosialismin, Yhdysvallat pommitti Kamputseaa ja
Vietnamia, Neuvostoliitto sekaantui Afganistanin sis{llissotaan,
Yhdysvallat murhautti Chilen demokraattisesti valitun presidentin ja
pystytti diktatuurin, Neuvostoliitto hy|kk{si Suomeen 1939...
  T{llaista barbariaa Paasikiven reaalipolitiikka ei ollut: h{n puhui
vain Neuvostoliiton legitiimeist{ turvallisuuseduista, ei sit{, ett{
Suuri ja mahtava olisi kaikessa oikeassa.
  Realistinen suhtautuminen maailmaan tai suurpolitiikkaan
ei vaadi moraalin kielt{mist{: moraalinormi tai -s{{nt|
ei kumoudu vaikka sit{ vastaan rikotaankin.  Moraali ei kerro, mit{
on, vaan sen, mit{ pit{{ olla.
  Koskapa valistusupseerimme v{heksyy moraalia ja sen mahtia,
lainataan lause oikealta moraalifilosofilta, Friedrich Nietzschelt{:
"Paljon maita ja kansoja Zarathustra n{ki, ja mit{{n suurempaa
mahtia h{n ei maan p{{lt{ l|yt{nyt kuin hyv{n ja pahan mahdin."
From: pjh@regulus.sterna.pulp.nullnet.fi (Pertti J. Heikkinen)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Suomen itsenaisyysmiehet (Re: Kuolemantuomiosta)
Date: Sun, 10 Jan 93 23:30:00 CET
Distribution: sfnet
Organization: Mermaid's Revenge.

c34657b@saha.hut.fi (Tuomas Viljanen) writes:

> Ala suutu minulle, Hokkanen, jos kerron, etta taalla Otaniemessa sinua pideta
> lahinna vitsina. 

Ho hei vaan Tuomas! [l{ nyt vain sin{k{{n suutu minulle kun kerron, ett{
t{{ll{ maailmalla teit{ Otaniemess{ puurtajia pidet{{n kyll{ ihan lahjak-
kaina tekniikan ja kenties matematiikankin alueilla, mutta kyky{nne ymm{r-
t{{ sellaisia asioita kuin historia, sosiologia tai politiikka, jotka
vaativat monimutkaisempaa ajattelua ja joita ei voida tarkastella yksin-
kertaisten matemaattisten kaavojen valossa, t{ysin ala-arvoisena.

Siisp{ min{kin t{ss{ l{hinaapurissanne suhtaudun enimm{kseen hym{hdellen
katkeriin vuodatteluihinne - paitsi joskus kun joku sattuu esitt{m{{n
jotain aivan ilmi|m{isen idioottimaista, jolloin en malta pit{{ haisevaa
turpaani ihan kiinni.

Mutta ei kannata surra: huomioideni mukaan diplomi-insin|reist{ saattaa
tulla ihan yhteiskuntakelpoisia kansalaisia kunhan p{{sev{t aikanaan koske-
tuksiin oikean maailman ja ty|el{m{n kanssa ja kohdustavierotusoireesa
ovat ohitse.

	Pertti-Set{
	maatiaisajattelija
	Espoo

Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: c34657b@saha.hut.fi (Tuomas Viljanen)
Subject: Kuningas vai presidentti - onko silla valia ?
Organization: The Nibelungenlied Incorporated
Distribution: sfnet
Date: Sat, 9 Jan 1993 09:27:50 GMT

Eli otsikko sanookin sitten jo kaiken. Onko silla loppujen lopuksi mitaan
valia, onko valtionpaamiehen titteli kuningas vaiko presidentti, tavallinen
kansahan loppujen lopuksi maksaa kaiken. Ja onko kuninkaalla ja elinikaisella
presidentilla mitaan muuta eroa kuin titteli ? Kuningaskin voidaan valita
vaaleilla, arimmaisena esimerkkina Aragonia.

Jos Suomessa olisi kuningas, niin eipahan ainakaan juoniteltaisi ja pelattaisi
presidenttiehdokkailla, kun vaalrihin on viela vuosia. Toisaalta tannekin
saataisiin omat skandaalimme Englannin ja Monacon malliin.

Mita kuningassukuihin sitten tulee, minusta on herttaisen yhdentekevaa, mista
maasta valtion kuningassuku on peraisin, kaikki Euroopan kuninkaallisethan
ovat enemman tai vahemman toisilleen sukua, ja valtionpaamieshan ei paata
maan politiikasta paljoakaan, vaan sen tekee maan hallitus. Espanjassakin
on vallassa Bourbonien suku, eika Espanja ole millaan tavoin politiikassaan
Ranskaan kallellaan. Niin, ja Englannin kuningassukuhan on alunperin Saksasta.

Liettualaiset olivat ensimmaisen maailmansodan aikana vielakin kunnnian-
himoisempia kuin suomalaiset; he halusivat kuninkaakseen ei yhtaan vahaisempaa
miesta kuin Saksan kruununprinssin seuraavaksi nuorempaa veljea. Hanen nimek-
seen olisi tullut Mindaugas II. Hieman ironista, kun tietaa, kuka tuo ensim-
mainen Mindaugas oli.

No, meilla nyt on tasavalta, ja hyva niin. Eipa ole ainakaan pulmia kuningas-
perheen aviohuolista eika siita, kenelle prinsessa naitetaan hanen saatuaan
aviottoman lapsen...

--++ Tuomas Viljanen                     ++ For a battle like Crecy, you do ++
  ++ Lahderanta 20 A 19                  ++ not need a military genius like ++
  ++ SF-02720 Espoo FINLAND              ++ Edward III. All you need is an  ++
  ++ 358-0-592175 or c34657b@saha.hut.fi ++ idiot like Duke of Alencon.     ++
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
From: mtkeinan@cc.helsinki.fi (Markku T. Keinanen)
Subject: Re: Kuolemantuomiosta
Reply-To: mtkeinan@cc.helsinki.fi
Organization: University of Helsinki
	<MTKEINAN.93Jan6165409@plootu.Helsinki.FI>
	<1993Jan6.224722.7312@jyu.fi> <RAIVIO.93Jan7090101@batgirl.hut.FI>
Distribution: sfnet
Date: Thu, 7 Jan 1993 12:04:33 GMT

In article <RAIVIO.93Jan7090101@batgirl.hut.FI> raivio@niksula.hut.fi (Perttu Raivio) writes:

 > <MTKEINAN.93Jan6165409@plootu.Helsinki.FI>
 > 	<1993Jan6.224722.7312@jyu.fi>
 > Reply-To: teklara@tekla.fi
 > NNTP-Posting-Host: batgirl.cs.hut.fi

 > In article <1993Jan6.224722.7312@jyu.fi> vmho@jyu.fi (Veli-Matti Hokkanen) writes:
 > 	T{m{ on ilmeisesti tulkittava siten, ett{ mm. Baltian maat 
 > olivat sodan voittajia. Tuntemani eestil{iset ovat tosin kaikki asias-
 > ta eri mielt{ ja olisivat mielummin valinneet Suomen tien - tosin sen 
 > onnistumisesta ei tietenk{{n ole takuita.

     Luultavasti meid{n asenteemme ven{l{isiin olisi my|s hieman
toisenlainen, jos olisimme kuuluneet t{h{n kansojen perheeseen -
hieman enemm{n "kansalliskiihkon" lataama. 

Markku
--
Markku T. Kein{nen           mtkeinan@cc.helsinki.fi  
Korkeavuorenkatu 2a B 28B    tel. 358-(9)0-669520        
00140 Helsinki 14, Finland
From: raivio@niksula.hut.fi (Perttu Raivio)
Newsgroups: sfnet.keskustelu.politiikka
Subject: Re: Suomi ja NL
Date: 9 Jan 93 11:26:23
Organization: BREWTeX - Wine, women and song
Distribution: sfnet
	<MTKEINAN.93Jan8180734@plootu.Helsinki.FI>
	<1993Jan8.194111.18561@jyu.fi>
Reply-To: teklara@tekla.fi
NNTP-Posting-Host: batgirl.cs.hut.fi
In-reply-to: jej@jyu.fi's message of Fri, 8 Jan 1993 19:41:11 GMT

In article <1993Jan8.194111.18561@jyu.fi> jej@jyu.fi (Jukka E Jarvinen) writes:
>
> Jartsev aloitti neuvotteluyrityksens{ jo kev{{ll{ 1938. Vaatimukset
> kiristyiv{t koko ajan, koska neuvotteluja ylenkatsova Suomi ei ollut 
> halukas ymm{rt{m{{n suurvallan turvallisuusintressej{.

	Niinp{. Ensin vaadittiin vakuutusta siit{, ett{ Suomi est{{ 
mahdollisen hy|kk{yksen kauttaan. Kun se annettiin, vaadittiin takui-
ta. Mik{{n ei kuitenkaan riitt{nyt, vaan ruvettiin vaatimaan tukikoh-
taa. Ja pieni Suomi sen kuin niskoitteli? Jo on erikoinen tulkinta, 
joskin t{m{ taisi olla "virallista totuutta" niin kauan, ett{ jotkut 
tuntuvat todellakin siihen uskovan.

	Neuvostoliiton turvallisuusintresseiss{ Suomi olisi opllut so-
piva puskuri torjumaan hy|kk{yksi{ itse [iti-Ven{j{lle. Jos johonkin 
vaatimukseen suostuttiin, vaatimusta tiukennettiin hieman. Kyll{ lo-
pullinen tarkoitus on kaikille selv{, jos vain suostuvat sen itselleen
tunnustamaan.

	Sit{ min{ vaan ihmettelen, ett{ miksi pit{{ etsi{ jotain mo-
raalista oikeutusta Neuvostoliiton sin{ns{ ymm{rrett{ville ekspansio-
nistisille toimille? Onko hirve{n vaikeaa tunnustaa, ett{ NL toimi 
niin kuin omia etujaan ajava suurvalta toimii vastaavassa tilanteessa?


--
 In today's rapidly changing world musical groups appear almost every day with
 some new promotional device. Some of these devices have been known to leave
 irreparable scars on the minds of foolish young consumers. One such case is
 seated before you. Live on stage! Yes, Terry Bozzio, our cute little drummer.