From: ryyti@jyu.fi (Jarmo Ryyti)
Subject: Ethnic cleansing of the Finns in Northern-Sweden
Organization: University of Jyvaskyla, Finland
Date: Sat, 7 Nov 1992 09:06:08 GMT

Dr. Birger Winsa writes in Invandrare & Minoriteter Magazine 3/92
as follows:

N{r Svenska Akademien inr{ttades
av Gustav III blev den f|rs|rjd av r{ntorna fr}n laxfisket i Torne {lv.
Det var ledam|ten i Vetenskapsakademien Anders Hellant (1717-1789) som
s}g till att laxfiskets pengar f|rflyttades ner till Stockholm. Det var
{ven tornedaling Hellant som skrev den f|rsta avhandlingen p} svenska
och gav svenska spr}ket akademisk status. P} det s{ttet betalade torne-
dalingarna "De adertons" verksamhet och inf|rde svenskan som den l{rda
klassens skriftspr}k. Somn en |dets ironi blev tornedalingarna sj{lva 
tvungna att avskaffa sitt eget modersm}l finska.


(some stuff cut)
Tornedalen ans}gs som ett politisk instabilt omr}de s} l{nge some dess
finskpr}kiga befolkning inte var f|rsvenskat och likformat under en 
enhetlig kultur. ]r 1888 grundades statskolorna, med svenska som undervis-
ningspr}k, d{r det blev ett krav att finska inte fick undervisas eller
ens talas p} rasterna.D} kunde n{stan 100 procent av befolkningen inte
 n}got annat spr}k an finska.

1921 }rs statliga utredning av spr}kfr}gan kom fram till att man inte beh|ver
l{ra barnen att l{sa och skriva p} sitt eget modersm}l: finskan. Politiken
g{llde fram till 1957. F|rst d} upph{vdes f|rbudet f|r gr{ns{lvstaden
\vert}rneo-Matarengi att inneha finskpr}kig litteratur  p} biblioteket trots
att |verv{gande delen av befolkningen alltid haft finska som sitt modersm}l.
Avsikten med f|rbudet var att beh}lla tornedalingarna som analfabeter i sitt
eget modersm}l. F|rst 1970 till{ts de att l{sa sitt modersm}l i grundskolan.
Men d} hade f|rtrycket av finskan redan gjort sitt och tornedalingarna hade
till stor del |vertagit svenska statens negativa syn p} finskan.

Resultatet av den f|rda antifinska spr}kpolitiken som fr{mjade sj{lslig
f|rtvinning hos tornedalingarna {r direkt synlig till ex. inom litteraturen.
Det fanss inte en enda f|rfattare av betydelse fr}n Tornedalen {nda fram till
sjuttiotalet. D} f|rst hade beh{rkningen av det svenska spr}ket n}tt
s} l}ngt att de f|rsta tornedalsf|rfattarna kunde ber{tta om sina upplevelser
och den spr}kliga diskrimineringen som de uttsatts for av det svenska
samh{llet. Tornedals forfattaren Gunnar Kieri skrev p} svenska on den andliga
utarmning som uppkom av f|rbudet att tala finska i skolan och under raster
och som ledde till en molnande tystnad och ett sj{lvf|rtryck p} gr{nsen till
sj{lvhat vilket {ven projicerades p} hemmamilj|n. Under }ttiotalet n{r spr}k-
politiken har v{nt undet ett stort press bl a fr}n finska invandrare i Sverige
kommer de f|rsta stapplande f|rs|ken att skriva p} finska och tornedalsfinska-
som nu har utvecklats till ett eget spr}k. F|rfattaren Bengt Pohjanen skriver
p} tre olika spr}k och har bland annat |versatt Markusevangeliet
 till tornedalsfinska. Men innan Pohjanen fick sj{lvf|rtoende nog
 till f|rfattarskap var han tvungen att g} via pr{stutbildning och 
bli filosofiedoktor i finsk litteratur. D} f|rst ans}g han sig mogen
 att skriva p} det spr}k han talar till vardags. 

(Some stuff cut)

Det har aldrig funnits en tornedaling som professor i finska vid universiteten
i Sverige trots finska professorer har funnits i landet under n{stan 100 }r
och tornedalingarna {r det enda inhemska befolkning som kunnat flytande
finska. (H{r gl|mmer Winsa bort skogsfinnarna min obs.) Professorerna
kommer fr}n sk}ne, H{rjedalen,Stockholm m fl orter, ja {ven fr}n Polen,
men inte fr}n Tornedalen-f|rutom korbilombolon Erling Wande  som blev professor
i finska vid Stockholm universitet }r 1988.

(Some stuff cut)

Den stigmatisering som f|rment spr}kligt handikappade m{nniskor utsattes
f|r i det svenska samh{llet var droppen som fick den mest envetne tornedaling
till insikt om att det svenska samh{llet och dess osj{lvst{ndiga lakejer
inte s}g med blida |gon p} flerspr}kighet. De anammaede iden om den en-
spr}kiga hemmilj|n fullt ut. Alla problem som har med identitet att g|ra
projicerades p} den tv}spr}kiga hemmamilj|n, den roten till allt ont.
Skulle man bli av med de traditionella spr}kkunskaperna s} vore f|ruts{tt-
ningarna f|r en lyckosam framtid mycket mer gynnsamma, h{vdade de.

(Some stuff cut)
Birger Winsa, fil. dr. Stockholms universitet

Regards,
Jarmo Ryyti
En Finndj{vel
Newsgroups: soc.culture.nordic