GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רן סער: זה עולה כסף.
חיים כץ: 1,270 שקלים ליום?
רן סער: היום, כשאתה מגיע לבית חולים ואתה אדם קשיש והמערכת החיסונית שלך נמוכה, יש סיכוי שאם אתה מאושפז בפנימית, אתה תתפוס שם איזשהו משהו.
רן סער: אם הבית שלך מתאים – לא כל בית מתאים – אנחנו היום יודעים לתת אשפוז בבית.
רן סער: אנחנו כבר עושים את זה ברמה של פיילוט.
רן סער: כדי שזה יקרה, המדינה צריכה להיות מאחורי זה.
רן סער: שנית, צריכים לייצר וין-וין בית קופת חולים לבית בתי החולים ושלא תהיה תחרות בעניין הזה כי בית החולים מנסה לשמור אצלו את החולים והוא לא רוצה לשחרר.
חיים כץ: למרות שהוא בתפוסה גבוהה.
רן סער: למרות שהוא בתפוסה גבוהה, כי הוא מרוויח על החולה במסדרון.
רן סער: צריך להבין את זה.
רן סער: גם הוא בגירעון והוא רוצה להרוויח על החולה במסדרון.
חיים כץ: שמהתחלה לא יכניס אותו לחדר.
רן סער: זה סיפור אחר.
רן סער: לכן צריך לייצר כאן איזשהו מהלך לאומי.
רן סער: אני אשמח אם זה יעלה כאן בוועדה עם כל הקופות ועם בתי החולים.
רן סער: זה נושא שלדעתי יכול לפתור הרבה מאוד מבעיות בתי החולים ומבעיות האזרחים במדינת ישראל.
רן סער: אגב, זה נכון גם לשיקום בבית.
רן סער: אנחנו יודעים לתת שיקום בבית בצורה טובה מאוד.
רן סער: שני הדברים האלה ביחס פלוס מיטות המשכיות יכולים לייצר כאן הרבה אפקטיביות.
רן סער: דהיינו, בפחות כסף לתת בריאות.
רן סער: אני רוצה לומר מילה על רפואת העתיד.
רן סער: רפואת העתיד היא הרבה מאוד טכנולוגיה, הרבה מאוד רפואה מרחוק, הרבה מאוד ניטור מרחוק.
רן סער: כל העולם הולך לשם.
רן סער: מכבי ומדינת ישראל מובילים.
רן סער: אין ספק.
רן סער: אני מניח שאנחנו בעוד כמה שנים נייצר הרבה מאוד רפואה מרחוק.
רן סער: הקורונה הייתה זרז מאוד גדול.
רן סער: אני תכף אראה את זה.
רן סער: ביום אחד הרופאים שלנו עברו לרופאים מרחוק כי פחדו להידבק והמטופלים פחדו להגיע.
רן סער: תכף אני אראה את זה.
רן סער: יש לנו מרכז חדשנות.
רן סער: אני רוצה לומר שלוש מלים על שלושה פרויקטים.
רן סער: פרויקט אחד הוא KMB, זאת בינה מלאכותית שמבוססת על 700 מיליון מפגשים של רופאי מכבי שהיום משרתת רק את חברי מכבי ובעצם אתה ניגש לבינה המלאכותית, כאילו אתה נמצא בחדר של רופא ואני מאפשר לך בסוף להגיע לרופא אם אתה צריך.
רן סער: הרופא לא צריך לשאול אותך את כל השאלות, את האנמנזיה, הבינה המלאכותית עושה לו את זה והוא מרחוק נותן לך טיפול.
רן סער: הוא יכול לתת לך מרשמים, הוא יכול להפנות אותך לבית חולים, הוא יכול לעשות לך בדיקות.
רן סער: זה דבר מדהים.
רן סער: חברה של חברת הכנסת היא זו שעמדה מאחורי הפרויקט הזה.
רן סער: יש לנו פתולוג שהוא בינה מלאכותית.
רן סער: משום שאין לו עדיין FBA, הוא משמש כחוות דעת שנייה.
רן סער: הוא נותן בפרוסטטה ובסרטן השד.
רן סער: זאת אומרת, הרופא יושב על הפתולוגיה ולאחר מכן אנחנו מעבירים את זה לבינה המלאכותית והיא גילתה סרטנים שהרופא החמיץ.
רן סער: הרופא בסוף הוא בן אדם, הוא עייף, המחשב לומד מאוד מאוד מהר.
רן סער: בעוד כמה חודשים הוא ידע כבר על סרטן הריאות והוא יודע לפענח סרטן ברמה של רופא אלא שהוא עדיין מחשב ואין לנו אישור להשתמש בו לבד אבל הוא משמש כחוות דעת שנייה.
רן סער: הדבר השלישי זה מכבי רד, זה הובר לרפואה.
רן סער: יש לנו היום אפליקציה.
רן סער: יש לך משהו בעין, אתה לא צריך למיון אלא אתה לוחץ ואומר שיש לך משהו בעין.
רן סער: אומרים לך שיש רופא במקום זה וזה, יש תור, סע והוא יטפל בך.
חיים כץ: מנה משך ההמתנה?
מירי מזרחי: שעה ו-10 דקות מרגע הלחיצה עד ההגעה.
היבה יזבק: עד כמה זה מונגש מבחינת שפות?
מירי מזרחי: באפליקציה זה בעברית אבל כשמתקשרים למעלה, שם יש את השפות.
רן סער: למוקד שלנו.
היבה יזבק: אם כן, האפליקציה היא רק בעברית.
רן סער: זאת השחיקה הדמוגרפית מ-1995.
רן סער: אני לא אכנס כאן לנתונים.
רן סער: זה מציג כאן כאילו שחסרים במערכת כמעט 12 מיליארד שקלים.
רן סער: ברור שמאז התייעלנו וזה לא הכסף שחסר במערכת.
רן סער: יש גם פער בין מדד של יום אשפוז שלפיו מעלים את התעריפים בבתי החולים לבית הפער מהמדד הדמוגרפי.
רן סער: מדד דמוגרפי הוא מדד אובייקטיבי.
רן סער: מדד אשפוז הוא מדד שנקבע על ידי ועדה.
רן סער: יש כאן עוד כמה מיליארדים.
רן סער: השורה התחתונה, כי דיברנו על זה קודם, אני ארוץ קדימה, אני מעריך שבכל המערכת, בבסיס, חסרים בערך חמישה, שישה, שבעה מיליארד שקלים.
רן סער: זה מה שחסר במערכת ואת זה צריך להזרים למערכת ולאפשר לה להיות מתוגמלת ולהפסיק את השיטה הזאת של הסכמי הייצוב.
רן סער: דיברנו על זה קודם ואני לא אדבר על זה עכשיו.
רן סער: רגולציה וצרכים.
רן סער: על האשפוז הביתי דיברנו.
רן סער: לגבי האשפוז ההמשכי, אמרתי לכם שהוא עולה הרבה פחות, להקים מיטה ושוטף.
רן סער: על התמחויות דיברנו.
רן סער: כל הנושא של הרפואה מרחוק צריך לקבל רגולציה מסודרת כי הוא עדיין לא לגמרי מסודר.
רן סער: על שיטת התקצוב דיברנו.
רן סער: על התחרות בין הקופות דיברנו ואמרנו לשמר את התחרות.
רן סער: אני אומר כמה מלים על הקורונה ובזה אני אסיים.
רן סער: צריך לזכור, ולא כולם יודעים את זה, ש-90 אחוזים מחולי הקורונה בגל הקודם, וגם עכשיו, מטופלים בבית.
רן סער: זאת אומרת, טופלו על ידי קופות החולים.
רן סער: רובם היו חולים קלים, לא היו חולים קשים, אבל עדיין הם ישבו בבית בבידוד, חולים והיה צריך לטפל בהם, וגם היו צריכים לטפל בהם אם היו להם בעיות אחרות.
רן סער: קופות החולים טיפלו בהם בצורה מאוד מאוד טובה.
רן סער: צריך גם להבין את מה שאמרתי קודם.
רן סער: אנשים המשיכו להיות חולים.
רן סער: בתי החולים הורידו פעילות בצורה דרמטית בהנחיית משרד הבריאות.
רן סער: אנחנו בעצם התחלנו לתת רפואה מרחוק ותוך כמה ימים, 80 אחוזים הרפואה שלנו ניתנה מרחוק על ידי רופאים.
רן סער: זה אפשר את המשך השירות הרפואי.
רן סער: אני חושב שזאת הייתה הצלחה מאוד גדולה והיה זרז לקראת העתיד.
רן סער: היינו מאוד יצירתיים.
רן סער: איש במכבי המציא כספומט של קורונה.
רן סער: כפי שאתם רואים כאן, בתמונה משמאל, נותן הדגימה עומד במקום הממוזג הזה, עומד ובאמצעות זרועות הדוגם בעצם דוגם כך שהוא לא צריך לעמוד מכוסה כולו והוא בתנאים טובים, כך שהוא יכול לעמוד שם כמה שעות וליטול דגימות קורונה.
רן סער: היו לנו עמדות ניידות.
רן סער: יצירתיות כזו ואחרת.
רן סער: ממש מדהים.
רן סער: חלקם שווקו לעולם והיום בעולם יש אפילו רכישות של העמדות האלה.
רן סער: כמו שאמרתי, מכבי טיפלה ב-5,000 חולים בבית.
רן סער: הקמנו מוקד שלם שטיפל מרחוק באנשים האלה ועשה זאת באמצעים מיוחדים.
רן סער: זה אומר ש-600 אחים ואחיות טיפלו והגיעו לבתים, רופאים, עובדי מינהל, כולם עבדו בבית החולים המקוון הזה, בית חולים של אלפי חולים.
רן סער: אפרופו הקשישים.
רן סער: הייתה הרבה מאוד בדידות בתקופה הזאת.
רן סער: אנשים עריריים שלא אכלו כמו שצריך, שלא קיבלו תרופות כמו שצריך, ולמרות שזאת לא הייתה עבודה שלנו שיתפנו פעולה – אפרופו השותפות עליה דיברתי קודם – עם עמותות כמו עזר מציון ואחרות והבאנו אוכל לבתים וחילקנו תרופות בבית ועוד כהנה וכהנה.
רן סער: לקראת החורף זה יהיה דבר מאוד מאוד משמעותי.
רן סער: תחשוב שבגל האחרון היו עשרות אלפים ואולי מאות אלפים אנשים שהיו בודדים בביתם.
רן סער: חלקם קומפיטנטיים יותר וחלקם פחות.
רן סער: לא לכולם הייתה עזרה.
רן סער: חלקם לא הצליחו לקבל תזונה כמו שצריך, חלקם פחדו להגיע לבית המרקחת ולא קיבלו תרופות.
רן סער: אנחנו כקופת חולים טיפלנו בהבאת אוכל אליהם באמצעות עמותות אבל לקחנו את זה על אחריותנו וגם דאגנו לאלפי משלוחים של תרופות למטופלים.
רן סער: לקראת החורף הקרוב – ותכף אני אדבר על הקורונה בחורף – אנחנו מניחים שהמצב הזה יחזור.
רן סער: אם במהלך הקודם לא היה זמן להתכונן, הרי שעכשיו יש זמן להתכונן.
רן סער: צריך להתכונן לטפל בקשישים.
חיים כץ: אני חושב על מה שאתה אומר ואני שואל איך אנחנו מוצאים פתרון.
חיים כץ: פתרון לראש.
חיים כץ: קודם כל זה זמן תגובה של הבדיקה.
חיים כץ: בחורף יהיו הרבה שפעות.
חיים כץ: יושב בן אדם בבית והוא מצונן, יש לו קצת חום ושפעת והוא נלחץ.
חיים כץ: הוא אומר שעם שפעת הוא יודע להתמודד אבל לקורונה אולי יש השפעות אחרות.
חיים כץ: זמן התגובה של הבדיקה, חשוב לצמצם אותו.
חיים כץ: אם אתה יודע להביא תשובה לבדיקה תוך שעה או שעתיים, הבן יודע שאין לו קורונה.
חיים כץ: אם הוא צריך לחכות 48 שעות או 72 שעות, הוא משתגע.
חיים כץ: זאת אומרת, זמן התשובה של הבדיקה יכול להוות גורם אדיר בשקט הנפשי שיש לבן אדם כי חוסר אינפורמציה הוא אחד המובילים לטרגדיה.
חיים כץ: אם הוא לא יודע, יש לו בעיה.
חיים כץ: איך אנחנו במערכת הבריאות מגיעים לזמן תגובה מהיר וניתן.
חיים כץ: אני מכיר מישהו שעשה בדיקה ואחרי שעתיים הודיעו לו שהוא שלילי.
חיים כץ: זאת אומרת, זה אפשרי.
רן סער: קודם כל, יש שיפור מאוד מאוד משמעותי לעומת מה שהיה כאן בחורף.
רן סער: זה אומר שבחורף לצערי בנו את התהליך לא על קופות החולים ומד"א הלכו באיזשהם תהליכים.
חיים כץ: היום יש לכם מעבדות?
רן סער: תכף אני אסביר לך.
רן סער: לפני, לדעתי בתחילת מאי, סוכם להעביר לקופות החולים.
רן סער: קופת חולים יודעת לקחת בדיקות והיא יודעת לתת תוצאות מהר.
חיים כץ: מה זה מהר?
רן סער: לא כמו שאתה רוצה אבל אני אפרט לך.
רן סער: בשלב מסוים כבר התחלנו לעמוד ב-24 שעות.
חיים כץ: זה הרבה זמן.
רן סער: לעומת חמישה-שישה ימים.
חיים כץ: 24 שעות, בן אדם משתגע.
רן סער: זה לא ישתנה.
רן סער: אתה מדבר על מכשור המוני, אתה מדבר על מכשור שאתה צריך לנייד למעבדה.
רן סער: באנגליה למשל הלכו בשיטה אחרת לחלוטין.
רן סער: בכל בתי המרקחת באנגליה פיזרו מכשירים פחות טובים, פחות מדויקים, שיודעים לתת תשובה תוך 20 דקות.
חיים כץ: איזה אחוז דיוק?
רן סער: פחות.
רן סער: אם הדיוק במכשירים שלנו הוא 70 אחוזים, שם זה משהו בין 70 -50, שזה הרבה פחות.
חיים כץ: אם כן, תן שתי תשובות.
חיים כץ: תוך 20 דקות אתה אומר לו ש-50 אחוזים אין לו קורונה.
רן סער: אבל זה עובד לשני הכיוונים.
חיים כץ: בסדר אבל אחרי 24 שעות אתה אומר לו.
חיים כץ: אם לא, אתה משתגע במשך 24 שעות.
חיים כץ: כך נתת לו 24 שעות של תקווה.
אורלי פרומן: יש את הבדיקות שאפשר לקבל את התוצאה בשלוש שעות.
חיים כץ: באיזה אחוז דיוק?
היבה יזבק: אני לא יודעת.
חיים כץ: הוא אומר שאפשר לקבל תשובה אחרי 20 דקות ב-50 אחוזי דיוק.
היבה יזבק: גם שלוש שעות זה משהו סביר.
חיים כץ: היא אומרת שיש סוג של בדיקה של קורונה שאתה יודע לקבל תשובה אחרי שלוש שעות.
רן סער: יש מכשירים מקומיים שבודקים מספרים קטנים.
רן סער: מדינת ישראל הלכה על מכשירים גדולים שבודקים כמויות מאוד מאוד גדולות וניתן לבדוק אותם רק במעבדה.
חיים כץ: כמה עולה מכשיר כזה?
רן סער: מיליון וחצי דולר?
ציון אוליאל: בבתי חולים וגם אצלנו, שמנו במיונים מכשירים כאלה.
ציון אוליאל: הקיבולת שלהם היא מאוד קטנה.
רן סער: הקיבולת של המכשיר הזה היא מאוד קטנה.
רן סער: הוא עושה ארבע-חמש בדיקות בשעה.
ציון אוליאל: עד 16 בדיקות.
חיים כץ: כמה עולה מכשיר כזה.
ציון אוליאל: המכשיר לא עולה הרבה.
ציון אוליאל: המכשיר הוא זול.
ציון אוליאל: 100 אלף דולר והדגימה עולה 50 דולר.
חיים כץ: וכמה עולה המכשיר הגדול?
ציון אוליאל: בערך 300 אלף דולר אבל הוא עושה 1,000 בדיקות ביום.
חיים כץ: כמה מכשירים יש בארץ?
ציון אוליאל: כ-30 מכשירים.
חיים כץ: זאת אומרת, אתה יודע לעשות 30אלף בדיקות ביום.
ציון אוליאל: אם כולם היו עובדים סביב השעון, התשובה היא כן.
חיים כץ: מה זה יום?
חיים כץ: יום זה 8 שעות או 24 שעות?
ציון אוליאל: 20 שעות.
רן סער: המעבדה של מכבי היא היחידה שעובדת 24/7.
חיים כץ: כמה עובדים יש לך שם?
ציון אוליאל: 18.
חיים כץ: זאת אומרת, שישה אנשים במשמרת.
ציון אוליאל: תשעה.
ציון אוליאל: משמרות של 10 שעות.
ציון אוליאל: המכשיר צריך לעצור לארבע שעות לניקוי.
היבה יזבק: אבל לא כל המעבדות במדינת ישראל עובדות סביב השעון.
ציון אוליאל: נכון.
חיים כץ: אתה יודע שאתה חורג מחוקי העבודה בישראל.
ציון אוליאל: אתה צודק.
רן סער: רק בעת המגפה.
רן סער: אנחנו מגייסים עוד עובדים ונגייס כמה שצריך.
רן סער: הבעיה היא התמחות.
רן סער: זה לא כל כך פשוט לגייס עובדים.
רן סער: בכל אופן, אנחנו במכבי נערכים.
חיים כץ: אני אתפוס שיחה עם יואב קיש.
חיים כץ: צריך לתת מענה לנושא הבדיקות.
חיים כץ: הבדיקות האלה צריכות להיות הרבה יותר מהירות והן צריכות לכסות בחורף הרבה אנשים שאין להם קורונה.
רן סער: אני אסיים בשקף הזה.
רן סער: דילגתי על כמה שקפים.
רן סער: לקראת החורף, ואתה אמרת זה, בשיא החורף יש בשבוע אחד 200 אלף נדבקים בשפעת ובמחלות חורף, נגיד בשבוע האחרון של ינואר.
חיים כץ: וכמה זמן הם שוהים במחלה?
רן סער: לא משנה.
רן סער: כמה ימים.
חיים כץ: כי אם יש בשבוע אחד, אם זה מתפרס על שבועיים או על עשרה ימים, אתה מגיע ל-300 אלף חולים.
רן סער: בחורף יש כמעט 200 אלף שיש להם שפעת או מחלת חורף.
רן סער: בשיא הקורונה היו 3,000.
רן סער: בוא נחשוב על 200 אלף אנשים, ואתה אמרת את זה, שיש להם סימפטומים שהם גם סימפטומים של קורונה והם חוששים שיש להם קורונה והם הולכים למות.
רן סער: זה אומר שה-200 אלף האלה צובאים על המרפאות בקהילה והם בפאניקה.
רן סער: אם בקורונה, במרס, אפריל ומאי אמרנו שיש כאן בתי חולים וצריכים להיערך, ואין מכונות הנשמה וכיוצא בזה, אנחנו נערכנו.
רן סער: המשבר של החורף שיהיה משבר של הקהילה כי אנחנו נצטרך לטפל, לסדר, לארגן ולמיין 200 אלף חולים שחוששים שיש להם קורונה.
רן סער: דבר שני.
רן סער: יהיו חסרים חיסוני שפעת בחורף הזה.
רן סער: כי כל הקופות הזמינו השנה 10 אחוזים או 15 אחוזים יותר ממה שהזמינו בשנה קודמת.
חיים כץ: אתה אומר שהשנה הרבה אנשים ירצו להתחסן.
רן סער: לא יודע אם כולם, אבל הרבה מאוד אנשים ירצו להתחסן ויהיו חסרים חיסונים.
רן סער: זה לא רק בישראל אלא בכל העולם.
רן סער: אין להשיג חיסונים נוספים.
רן סער: המדינה תצטרך לתעדף בצורה ברורה ואנחנו נאלץ לחסן רק את החלשים.
אורלי פרומן: אנחנו לא יודעים לייצר?
חיים כץ: את הדברים האלה שלך לקחתי ואני אעביר לגורמים הנוגעים בדבר.
רן סער: אני לא יודע להיכן הלכו השמונה-תשעה מיליארד שקלים.
רן סער: אולי נציג משרד הבריאות יודע לאן הלך הכסף.
רן סער: קיבלנו ממנו מעט מאוד.
רן סער: אני מאוד מקווה שלקר
רן סער: את החורף הקרוב יעזרו לנו לבנות את המערך כמו שצריך כדי שאנחנו נוכל לטפל.
רן סער: אנחנו הרבה יותר צנועים מהדרישות של בתי החולים עם הציודים היקרים.
רן סער: שמו שמונה-תשעה מיליארד שקלים בגל הקודם ועשינו חישוב שכל הקופות צריכות 800 מיליון שקלים כדי להתארגן לקראת החורף בשילוב עם קורונה.
רן סער: תודה רבה לכם.
חיים כץ: לפני שחברי הכנסת ידברו, נציג משרד הבריאות, הבנת את מה שהוא אמר.
ליאור אברהם ברק: מבין היטב.
חיים כץ: מה תעשה עם מה שהוא אמר?
ליאור אברהם ברק: המשרד פועל בכמה מישורים.
חיים כץ: תגיד מה תעשה.
חיים כץ: עזוב מה הוא פועל.
חיים כץ: איפה אתה מביא לנו תוצאות.
ליאור אברהם ברק: ליאור ברק, פיקוח על קופות חולים, משרד הבריאות.
ליאור אברהם ברק: המשרד מגבש עכשיו תכנית לחיזוק הקהילה, להיערכות לחורף לקורונה.
ליאור אברהם ברק: אנחנו מסכימים עם רן שצריך להשקיע כאן לא מעט כספים.
ליאור אברהם ברק: כל שקל שנשקיע, ייתן תוצאות חיוביות.
חיים כץ: אתה לא עונה לשאלות שלי.
ליאור אברהם ברק: אני אומר שיש לנו תכנית שמגובשת.
חיים כץ: מה התכנית שלך?
ליאור אברהם ברק: התכנית מתחלקת לכמה מישורים.
ליאור אברהם ברק: האחד, אשפוז בית.
ליאור אברהם ברק: טיפולי בית.
חיים כץ: אתה לא מבין מה אני אומר.
חיים כץ: בוא אני אסביר לך מחדש.
חיים כץ: אני אומר לך מה הבעיה שלי עכשיו.
חיים כץ: אנחנו הולכים לקראת החורף.
חיים כץ: יש לנו שתי בעיות כאשר האחת היא חיסוני שפעת והשנייה היא מהירות התגובה שלכם לבדיקת קורונה כי אנשים ישתגעו אם הם יחכו 24 שעות.
חיים כץ: איזו תשובה אתה יודע לתת לי לגבי צמצום הזמנים של המתנה לתוצאות בדיקה ואיך אתה מתייעל ומביא יותר חיסונים לשפעת?
חיים כץ: אל תגיד לי אשפוזי בית וכולי.
חיים כץ: הבנתי ממנו.
חיים כץ: תאמין לי שהבנתי.
ליאור אברהם ברק: נענה גם על זה.
חיים כץ: רק על זה תענה.
חיים כץ: לא גם אלא רק.
ליאור אברהם ברק: חיסוני שפעת.
ליאור אברהם ברק: המדינה פועלת עכשיו דרך כל מקום אפשרי כדי לקנות עוד חיסוני שפעת.
ליאור אברהם ברק: צריך להבין שיש מחסור בעולם.
ליאור אברהם ברק: המדינה פועלת בכל הדרכים, חשאיות וגלויות, כדי להביא לכאן חיסוני שפעת נוספים.
ליאור אברהם ברק: יש כבר כמה עסקאות בדרך ואני מקווה שנוכל.
חיים כץ: על איזה סדר גודל של אוכלוסייה?
ליאור אברהם ברק: אחוז האוכלוסייה שבסוף תחוסן יהיה נגזרת של כמות החיסונים שתהיה.
חיים כץ: לאיזה אחוז מהאוכלוסייה אתם שואפים להגיע בחיסונים?
ליאור אברהם ברק: אני לא רוצה להגיד לך מספר כי זה לא תחום ההתמחות הישיר שלי.
ליאור אברהם ברק: אני לא רוצה להגיד לך משהו שאני לא בקי בו.
חיים כץ: אתה מבין שאת החיסונים יצטרכו לתת רק לאנשים ברמת סיכון.
חיים כץ: לא תוכל לתת לתלמידים ולילדים אלא רק לאנשים ברמת סיכון.
ליאור אברהם ברק: המדינה פועלת בהמון דרכים כדי להביא חיסוני שפעת לישראל.
חיים כץ: זאת לא תשובה.
חיים כץ: אני כבר בפועלים של המדינה הרבה מאוד שנים ואני לא קונה תשובה האומרת שהמדינה פועלת.
חיים כץ: אני קונה תשובה ישירה.
חיים כץ: אורלי
אורלי פרומן: קודם כל, רן, תודה רבה ולאנשי הצוות על ההצגה המחכימה.
אורלי פרומן: בתחילת המצגת שלך אמרת שאסותא תהפוך ליותר ויותר ציבורית, שזה גם האינטרס של המדינה אבל גם האינטרס שלכם.
אורלי פרומן: השאלה שלי, שאתה לא חייב לענות עליה אבל אני שואלת את היושב ראש ואת כולנו, היא איך אנחנו הופכים את בתי החולים הציבוריים לאותה רמת שירות שמקבלים באסותא.
אורלי פרומן: ההבדל הוא דרמטי במרבית המחלקות.
חיים כץ: היושב ראש הוא לא מנכ"ל מכבי וגם לא יהיה.
אורלי פרומן: אני מקווה שככל שתהיו יותר ציבוריים, תשמרו גם על רמת השירות הזאת ממנה נהנים היום.
אורלי פרומן: מאוד הטריד אותי הנושא של מחסור ברופאים.
אורלי פרומן: זאת לא פעם ראשונה שאנחנו שומעים על כך.
אורלי פרומן: את הקשר בין מה שקורה במועצה להשכלה גבוהה ובאוניברסיטאות עם המכסות בפקולטות לרפואה, ומצד שני הרבה מאוד מהצעירים המאוד מוכשרים שלנו יוצאים ללימודים בחוץ לארץ וחלקם הגדול לא חוזר.
אורלי פרומן: דבר שלישי אלה המתמחים ואנחנו בעיצומה של מחאת המתמחים על העבדות הזאת של 26 שעות וגם אם כולכם עשיתם את זה, זה לא רלוונטי.
אורלי פרומן: אנחנו בעידן חדש.
אורלי פרומן: הרפואה התקדמה, קם פה דור צעיר שרוצה גם לחיות וגם להיות רופאים טובים.
אורלי פרומן: יש לזה קשר גם לתקנים, גם להתמחות בקהילה שהיא מאוד משמעותית.
אורלי פרומן: משרד הבריאות לצערי נעלם במאבק הזה.
אורלי פרומן: הוא צריך להוביל את זה ואני אמשיך ואקרא לשר הבריאות ואומר לו שהוא צריך להוביל את המהלך הזה בתוכו יש מאבק ואת השינוי הנדרש כתוצאה מכך.
אורלי פרומן: אני מצפה שגם אתם, רן ומכבי, תהיו עמוק בתוך התהליך כי זה לא רק קיצור תורנויות אלא יש לזה כמובן, כפי שאתה יודע, השלכות מעבר.
אורלי פרומן: גדרה-חדרה, זה מצוין, אבל אני מזכירה את הפריפריה בה חיים שלוש וחצי שנים פחות מאלה שחיים באזור המרכז.
אורלי פרומן: האם יש לך נתונים לגבי מקרי אלימות נגד רופאים או אנשי צוות רפואי?
אורלי פרומן: זה מאוד מעסיק אותי.
אורלי פרומן: דבר אחד לפני אחרון.
אורלי פרומן: השפעת והחיסון, זו תהיה פשלה אדירה שאנחנו הרבה זמן לפני לא נצליח לספק את מספר החיסונים הנדרשים.
אורלי פרומן: אני מאוד מאוד חיזוק הרפואה הקהילתית.
אורלי פרומן: אני חושבת שזה חלק מאותה רפורמה שמערכת הבריאות צריכה ובתוך זה כל הנושא של קיצור תורים.
אורלי פרומן: לא נגעת בזה אבל היום לחכות לתור למומחה, או הלכה כבר הרגל או הלך הגב.
אורלי פרומן: נושא של קיצור תורים הוא מאוד מאוד משמעותי.
אורלי פרומן: תודה רבה ויישר כוח.
חיים כץ: חברת הכנסת חוה אתי עטיה.
חוה אתי עטייה: שלום רב.
חוה אתי עטייה: פנו אלי עובדי מכבי במקצועות הפרה-רפואיים ובתוכם הפיזיותרפיסטים ואני מצטטת.
חוה אתי עטייה: השכר שלהם הוא מורכב מבסיס נמוך מאוד ותוספות על הספק, ביקורי בית וכולי.
חוה אתי עטייה: בתקופת הקורונה נודבו לבדיקות ולעבודה קצת שונה בהתאם להנחיות.
חוה אתי עטייה: לא אישרו להם חל"ת.
חוה אתי עטייה: בפועל קיבלו שכר נמוך בהרבה והייתה להם ירידה של 50 אחוזים ויותר.
חוה אתי עטייה: שלחו לי את תלושי המשכורת מלפני הקורונה ואחריה.
חוה אתי עטייה: מחצית מהשכר.
חוה אתי עטייה: אני מבינה שבקופת חולים כללית נתנו לעובדים מענק פיצוי קורונה.
חוה אתי עטייה: אני שואלת אותך איך אתם מתכוונים לתקוף את הנושא.
חוה אתי עטייה: איך אתם מתכוונים לפעול.
חוה אתי עטייה: מלכתחילה יכול להיות שיש כאן בעיה בחוזה ההעסקה שלא מאפשרים לעובדים שלהם ביטחון תעסוקתי.
חוה אתי עטייה: השכר הבסיסי מאוד נמוך ורוב השכר נשען על התוספות.
חוה אתי עטייה: לטענתם יש כאן העסקה פוגענית, פגיעה בזכויות הסוציאליות שלהם ואני חושבת שכאן יש מקום לתקן את האפליה, כולל לגבי יתר הקופות.
חיים כץ: תענה לה בכתב.
אורלי פרומן: זה חשוב.
היבה יזבק: תודה על הסקירה ועל הנתונים.
היבה יזבק: אני רוצה להתייחס לשני נושאים כאשר הנושא הראשון הוא הנושא של המתמחים.
היבה יזבק: אתה אמרת לשלב אותם בשירותים בקהילה.
היבה יזבק: השאלה היא האם פיתחתם תכנית שאפשר לבוא, ללמוד אותה, לראות איך אפשר לפתח ולקדם את זה.
היבה יזבק: העניין של המתמחים ושל כל הסטודנטים שהולכים ללמוד רפואה, במיוחד אלה שחוזרים מחוץ לארץ ולא מוצאים מקום עבודה, התסכול, ואני נתקלת בהרבה רופאים שרק עכשיו מסיימים ומחפשים מקום להתמחות והם ממש מתוסכלים.
היבה יזבק: הם אומרים שלמדנו שנים על גבי שנים ועכשיו אין להם היכן להתמחות, במיוחד בהתמחויות שנחשבות להתמחויות יוקרה.
היבה יזבק: הנושא השני שאני רוצה להתייחס אליו, ואני יודעת שאני לא אקבל עכשיו תשובה ממצה אבל זה נושא שאולי בהמשך נקדיש לו דיון מיוחד, זה כל העניין של הנגשת שירותים של מכבי גם בתוך החברה הערבית.
היבה יזבק: אני יודעת שאתם כמעט ולא נמצאים ואם נמצאים, זה באחוזים מאוד קטנים.
היבה יזבק: אנחנו מאוד רוצים לקדם ולהנגיש את השירותים הרפואיים בחברה הערבית, במיוחד שרוב הישובים הערביים מאוד רחוקים מבתי החולים, חוץ מנצרת כמובן, שם יש לנו שלושה בתי חולים.
היבה יזבק: חוץ מזה, הישובים הערביים סובלים מתת שירותים רפואיים ומכבי כמעט לא נמצאת בהם.
היבה יזבק: אני אשמח להתייחסות, גם אם קצרה, לנושא הזה כדי שנראה איך אפשר להתקדם.
רן סער: אני אנסה להיות קצר.
רן סער: קודם כל, אכן הפיזיותרפיסטים במכבי עובדים גם לפי בסיס של פעילות.
רן סער: צריך להבין שהפיזיותרפיסטים, ממוצע המשרה שלהם הוא 60 אחוזים.
רן סער: הם נוהגים לעבוד בכמה מקומות עבודה ועושים זאת מבחירה.
רן סער: המקומות האחרים הם בדרך כלל מקומות פרטיים, שם הם לא עבדו בכלל.
רן סער: אכן המרכיב הזה של לפי פעילות נפגע.
רן סער: אנחנו אפשרנו לכל הפיזיותרפיסטים להיות נוטלי דגימות קורונה.
רן סער: אלה שהיו מוכנים, שכרם לא נפגע.
חוה אתי עטייה: הם טוענים שכן.
רן סער: אלה שהלכו לכיוון של נטילת דגימות, שכרם לא נפגע.
רן סער: מי שלא הלך לזה, שכרו נפגע.
רן סער: בכל מקרה, אני מקווה שמאוד שנמצא איזשהו פתרון, איזשהו גישור מסוים.
רן סער: לא בטוח שנכסה את הכול אבל איזשהו גישור מסוים.
חיים כץ: הוא נתן לך את התשובה בהרצאה.
חיים כץ: ברגע שהוא אמר שהשכר הוא 22 אחוזים, השכר נמוך.
רן סער: השכר במכבי, לך לממונה על השכר, הוא הגבוה ביותר.
חיים כץ: אין לי מה ללכת אל הממונה אל השכר.
חיים כץ: הוא יכול לבוא אלי ללמוד.
חיים כץ: הוא יכול ללמוד ממני.
חיים כץ: מה שאני שכחתי, הוא לא יודע.
רן סער: בסדר, אבל מבנה מערכת הבריאות הוא קצת שונה.
רן סער: לא חשוב, אני לא אתווכח אתך, אתה הבוס כאן.
רן סער: לגבי המתמחים.
רן סער: צריך להבין שהמועצה המדעית של הר"י היא זו שקובעת את ההתמחות.
רן סער: אנחנו לא רשאים לבנות תכנית התמחות.
רן סער: אם היינו רשאים, היינו בונים.
רן סער: אנחנו לא רשאים.
רן סער: כאן צריך להיות מהלך של משרד הבריאות יחד עם הר"י, ושזה לא ייקח שבע שנים אלא לקחת כמה מקצועות ולייצר שדות התמחות בקהילה.
רן סער: לגבי המגזר הערבי.
רן סער: זה נכון היסטורית שאנחנו לא שם.
רן סער: אנחנו מנסים מאוד מאוד להיכנס למגזר הערבי.
רן סער: בחלק מהמקומות בהצלחה, בחלק מהמקומות בפחות הצלחה, אבל לפחות אסטרטגית אנחנו רוצים להיכנס כי אנחנו באמת רואים את עצמנו כקופה ארצית ולא כקופה אליטיסטית או משהו כזה.
חיים כץ: אני מודה לך על הדיון.
חיים כץ: באמת, אני חושב שקידמת אותנו בכמה נגיעות כדי שנוכל לעזור לציבור האזרחים במדינת ישראל כי נתת לנו תובנות.
חיים כץ: נתת לנו תובנות על ה-500 מתמחים.
חיים כץ: אנחנו נבדוק כמה מהם קבועים.
חיים כץ: אם יש שם איקס קבועים, זה 500 מינוס איקס, וצריך למצוא מיידית את אלה שהם מעבר לאיקס.
חיים כץ: הנושא השני הוא החיסונים והנושא השלישי הוא זמן התגובה של בדיקות הקורונה.
חיים כץ: אלה שלוש נקודות שאנחנו חייבים למצוא להן פתרון מיידי או מזור.
חיים כץ: מה שחסר לי בקטע שלך היה המצוקות של מכבי.
חיים כץ: אם תרצה להשלים לי בכתוב בצורה מדויקת ולומר למה אתה מצפה מהוועדה ותוכל בעוד שנה לבוא ולומר שקיבלת עזרה מוועדת העבודה, הרווחה והבריאות וכי הוועדה עזרה למכבי לתת שירותים יותר טובים בגלל הגדלת תקצוב, מכשור וכן הלאה וכן הלאה, לא רק כסף, אנחנו נודה לך.
חיים כץ: היום יום שני בשבוע, ה-22 ביוני 2020, ל' בסיון התש"ף, ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
חיים כץ: על סדר היום הצעת חוק להארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – הגבלת מספר העובדים במקום עבודה לשם צמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש), התש"ף-2020.
חיים כץ: אתמול, במהלך החקיקה, דיברנו על כך שיהיו ניסוחים והיו עוד כמה מחלקות קטנות שתכף נועה, היועצת המשפטית של הוועדה תדבר עליהן.
חיים כץ: על מנת שהיא תוכל לומר את מה שהיא צריכה להגיד, אנחנו נצביע על פתיחת הדיון ברביזיה.
חיים כץ: בעד – פה אחד אושר
נעה בן שבת: השינוי הראשון, שהוא באמת העניין העיקרי, שהוא נוגע לתוקף, ממתי נכנס החוק הזה לתוקף, אנחנו מדברים על תקנות לשעת חירום שהן תקפות עד היום.
נעה בן שבת: זאת אומרת, הן תקפות עד הלילה, היום, ואנחנו לא יודעים האם החוק הזה יספיק להיות מפורסם עד הלילה.
חיים כץ: עד מחר בבוקר.
נעה בן שבת: ולכן ביקשנו לקבוע שתוקפו של החוק יהיה היום ב-11:30 בלילה.
נעה בן שבת: משרד המשפטים מתנגד להוראה הזאת.
נעה בן שבת: הוא אומר שיש חשש שתהיה איזושהי רטרואקטיביות.
נעה בן שבת: אולי תסבירו את החשש שלכם.
איה דביר: ככלל, החקיקה, בטח חקיקה שפוגעת בזכויות, אינה צריכה להיות רטרואקטיבית.
איה דביר: מה שמטריד אותנו זה שהיום החוק יפקע ובעצם אנחנו לא יודעים מתי הוא יפורסם ולציבור יש זכות לדעת.
איה דביר: לכן אנחנו מציעים פתרון והוא לקבוע שתחילתו של החוק שעתיים לאחר פרסומו או איזשהו פתרון שימנע החלה רטרואקטיבית.
איה דביר: אם זה מפורסם היום, לא צריך כל סעיף תחילה כי זו תהיה תחילה מיידית וזה יהיה ברציפות מהתקנות שפוקעות, אבל אם זה צפוי להיכנס רק מחר, בעצם תהיינה כמה שעות בהן הנורמות האלה לא יהיו.
חיים כץ: שעה אחרי פרסומו.
נעה בן שבת: אדוני, אני חושבת שבאמת זה לא יהיה אחראי להגיד שעה, שעת הפרסום ולהיכנס לכל העניין הזה ואני רוצה לאמץ הסדר לאור ההתנגדות של משרד המשפטים.
נעה בן שבת: הם עומדים על ההתנגדות שלהם.
נעה בן שבת: אנחנו חשבנו שהדבר הזה מאפשר לנו, הוא אמור להיות לכמה שעות, אנחנו לא יודעים מתי הכנסת תעלה את ההצעה הזאת ותצביע עליה.
חיים כץ: יש את סדר היום של הכנסת.
חיים כץ: יכול להיות שזה יהיה מחר.
חיים כץ: אם נמשוך כל הלילה, יכול להיות שזה יהיה מחר.
חיים כץ: אני יודע שהחוק מוסכם והוא יעבור בקלות, אבל יחד עם זאת אני לא יודע מה יהיה בחקיקה, בקריאה ראשונה, ומה אורך הדיונים.
נעה בן שבת: לאור ההתנגדות הזאת, אנחנו נציע לקרוא לחוק הזה חוק לתיקון ולקיום תוקפן של תקנות שעת חירום.
נעה בן שבת: אנחנו לא מאריכים את התקנות הקיימות אלא אנחנו מניחים שהן פקעו ואנחנו מקיימים אותן, את התקנות, ואנחנו נקבע שתחילתו של החוק הזה תהיה מחר בבוקר, ב-6:00 בבוקר, ב-23 ביוני 2020, כפי שנעשה בחוק.
חיים כץ: וכך זה סגור.
איה דביר: אנחנו כמובן מניחים שהפרסום יהיה לפני 6:00 בבוקר.
חיים כץ: אני לא יודע מה אתם מניחים.
חיים כץ: זה ממחר ב-6:00 בבוקר.
איה דביר: תודה רבה לכם.
חיים כץ: מה עוד יש לנו?
נעה בן שבת: יש לנו עוד דברים מאוד קטנים שאני רוצה לעבור עליהם.
נעה בן שבת: יש לנו כאן את מוסד להשכלה גבוהה.
נעה בן שבת: ההוראה אמרה: מוסד להשכלה גבוהה כמשמעתו בחוק המועצה להשכלה גבוהה.
נעה בן שבת: ציינו שיש פירוט בצו בריאות העם ולכן הצענו להעתיק את הפירוט משם.
נעה בן שבת: אחר כך התברר שחלק מהפירוט שם לא נכון.