GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלי ארפי: אתם מחילים את זה באופן רטרואקטיבי ואני חושבת שזה צריך לחול - - -
חיים כץ: אנחנו לא נעשה את זה רטרואקטיבי.
יעל סלנט: לא, אבל מה ששולם - - -
חיים כץ: אנחנו לא נעשה את זה רטרואקטיבי, מעכשיו ואילך, לתקופה הזו.
חיים כץ: לא רטרואקטיבי, אין רטרואקטיבי.
חיים כץ: מה שהיה היה, מעכשיו.
חיים כץ: אנחנו גם לוקחים, ואם אנחנו לוקחים לא הולכים רטרואקטיבי.
חיים כץ: ממתי התשלום הזה?
חיים כץ: מתי החוק הזה נכנס לתוקף?
יעל סלנט: זו שאלה כי יש את המענקים החלקיים שלא היו בתקש"ח.
חיים כץ: מתי החוק נכנס לתוקף?
חיים כץ: עזבי את המענקים החלקיים.
יעל סלנט: החוק נכנס לתוקף מיידית, רק העניין הוא שיש אנשים שלא הגישו בכלל בקשות על חודש מרץ.
יעל סלנט: אז מי שהגיש כבר את הבקשה, לא יקוזז, אבל מי שלא יגיש את הבקשה - - -
קריאה: לא, אבל אז היה הדין הקודם.
קריאה: מה שהיה על חודש מרץ, זה הדין הקודם שחל עליו.
חיים כץ: מי שלא הגיש - לא הגיש.
חיים כץ: ירצה להגיש - יתייחסו אליו כמו שיתייחסו לאחרים, כי אחר כך יהיו תביעות משפטיות למה זה קיבל ולמה לא קיבל.
חיים כץ: החוק הזה מתחיל מהראשון למאי?
מאיר שפיגלר: מהראשון ליוני.
חיים כץ: מהראשון ליוני לא יקוזז גם הקטע של הבטחת הכנסה, מהראשון ביוני אין רטרו.
חיים כץ: כל הכבוד לכם, אתם מגלים פתיחות ורגישות חברתית.
יעל סלנט: אוקיי, אז אנחנו מורידים את התקנות כי התקנות פה לא רלוונטיות.
יעל סלנט: זה יחול רק לעניין מענקים בעד חודשים יוני ואילך.
לבנה עזרא: אני מבקשת, אם אפשר, שתחשבו שוב על נושא הרטרו.
לבנה עזרא: כי מה שקורה בפועל, כשאני מחשבת זכאות לקצבת אזרח ותיק, אני בוחנת את הזכאות של ההכנסות בהתחשב בהשלמת הכנסה כפי שרוצים פה.
לבנה עזרא: כאשר אני משלמת - - -
חיים כץ: יש שתי אפשרויות: או שנוותר להם ונהיה אותו הדבר כמו שהיה, או שניתן לאלה מעכשיו, מיוני, עוד כמה גרושים.
חיים כץ: את תחשבי כמה אנשים יקבלו עוד כמה גרושים.
חיים כץ: יהיו שני חישובים: עד הראשון ליוני ומהראשון ליוני.
לבנה עזרא: יהיה מאוד קשה להסביר את זה לציבור.
חיים כץ: בנושא הסברה אני סומך על המנכ"ל כי יש לו כושר הסבר מדהים.
חיים כץ: הוא יסביר את זה
יעל סלנט: לפי מה שהבנתי מהביטוח הלאומי, ממרץ עד מאי שולמו ל-90,000 זכאים סכום של 274 מיליון שקלים.
חיים כץ: בסדר גמור, מה זה נוגע לעניין?
חיים כץ: זה לא נוגע לעניין.
חיים כץ: מה ששולם – שולם.
חיים כץ: מהראשון ליוני זה - - -
עלי בינג: זה לא 90,000.
חיים כץ: מה זה משנה לצורך העניין מה ששולם?
עלי בינג: רק לפרוטוקול.
יעל סלנט: "ביצוע - שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה.
יעל סלנט: " - שיניתי את מה שביקשתם.
יעל סלנט: "הוראת מעבר מי ששולם לו מענק הסתגלות מיוחד מכוח תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (מענק הסתגלות מיוחד לבני 67 ומעלה), התש"ף-2020, בעד אחד או יותר מהחודשים מרס, אפריל או מאי, לא ישולם לו מענק הסתגלות מיוחד מכוח חוק זה בעד החודש שלגביו שולם לו מענק כאמור.
יעל סלנט: " כלומר, אין מענק גם מכוח התקש"ח וגם מכוח החוק, זה אותו מענק.
יעל סלנט: הוספתי כאן סעיף שלא היה בנוסחים הקודמים.
חיים כץ: נציגי האוצר, תשמעו.
יעל סלנט: דיברנו עליו ממש עכשיו.
יעל סלנט: הסעיף הזה מדבר על נושא השיפוי.
יעל סלנט: את נושא השיפוי הכנסתם בכלל בהצעת חוק דמי אבטלה.
יעל סלנט: אני חושבת שנכון - - -
קריאות: אין בעיה, מקובל.
חיים כץ: אין שום בעיה, מאה אחוז, תקריאי.
יעל סלנט: בתקופה שמיום תחילתו של חוק זה עד יום.
יעל סלנט: ..?
עלי בינג: לא יודע, אתה צריך להחליט.
עלי בינג: הם ישלמו אחרי, אני אשפה אותם אחרי.
עלי בינג: הייתי אומר עד סוף השנה, לא?
עלי בינג: אוקטובר, בסדר.
חיים כץ: 30 בנובמבר.
חיים כץ: תני להם זמן, שלא נרדוף אחרי זה.
שלומי מור: לא כל כך ברור לי מה המשמעות ששר האוצר ממונה על ביצועו של חוק זה.
שלומי מור: אם זה חוק שהביטוח הלאומי - - -
טלי ארפי: זה חוק של שר האוצר.
שלומי מור: המוסד לביטוח הלאומי מיישם את הוראות החוק הזה.
שלומי מור: אני אפילו לא מבין מה המשמעות לזה ששר האוצר ממונה על זה.
שלומי מור: האם המשמעות היא שהוא ינחה את הביטוח הלאומי כיצד לנהוג לעניין החוק הזה?
שלומי מור: זה פשוט לא ברור לי.
שלומי מור: בדרך כלל השר הממונה הוא שר העבודה.
חיים כץ: אין שר עבודה.
חיים כץ: למה צריך לציין שר?
חיים כץ: ממתי מציינים שרים בחוקים?
טלי ארפי: בכל חקיקה מציינים מי השר הממונה.
חיים כץ: שר האוצר ממונה היום על הביטוח הלאומי?
טלי ארפי: לא קשור, זה חוק של שר האוצר.
חיים כץ: סליחה, החוק הוא של שר האוצר.
חיים כץ: שר האוצר ממונה על הביטוח הלאומי?
חיים כץ: אז אני לא מבין.
טלי ארפי: אבל זה לא קשור, זה חוק של שר האוצר, ולכן כל תיקון או הצעה - - -
חיים כץ: טלי, אני לא רוצה ליצור פה סטטוס חדש של שר האוצר.
חיים כץ: שר האוצר הניח הצעת חוק שהביטוח הלאומי, תרשמי לפרוטוקול, - - -
טלי ארפי: אנחנו מבקשים לחזור לשר בעניין הזה.
קריאה: מה ההצעה של היושב-ראש?
חיים כץ: שיהיה כתוב חד-וחלק ששר האוצר לא ממונה על הביטוח הלאומי.
חיים כץ: את רוצה לשים חוק שבו יהיה כתוב ששר האוצר לא ממונה על הביטוח הלאומי, שיגיש הצעת חוק – זה בסדר.
טלי ארפי: אבל הוא לא ממונה היום על הביטוח הלאומי.
חיים כץ: אני לא יודע, אני יודע מה שתגידי מחר בהצעת חוק.
חיים כץ: את תגידי שאנחנו הסכמנו.
טלי ארפי: לא, לא.
טלי ארפי: המשמעות היא - - -
חיים כץ: טלי, אני רוצה עם שלייקס.
עלי בינג: רק כדי לחדד, הצעת החוק הזו היא לא חוק ביטוח לאומי, זה חוק נפרד.
עלי בינג: חוק נפרד, כן.
טלי ארפי: נכון, זה חוק נפרד.
טלי ארפי: תסתכל עליו, קוראים לו - - -
שלומי מור: אם כך, אני לא מבין מה המשמעות שהשר ממונה על ביצוע הוראות החוק הזה כשהביצוע זה חוק הביטוח הלאומי.
טלי ארפי: כי זה חוק של שר האוצר, שלומי.
שלומי מור: הרי גם פה אין תקנות שאמורות להיות מותקנות אז אין פה שום ערך לתוספת.
שלומי מור: לכן, אפשר למחוק - - -
חיים כץ: יש פה כנראה קרב קרדיטים, ולי לא מפריע לי לתת קרדיט.
חיים כץ: באמת לא מפריע לי, אני לא שם.
חיים כץ: זה לא מעניין אותי אם הקרדיט לשר הזה או לשר אחר.
חיים כץ: אני רוצה לדעת מה הנושא, והנושא הוא מענקי הסתגלות לאנשים מעל גיל 67.
חיים כץ: אדוני המנכ"ל, בבקשה.
מאיר שפיגלר: כבוד היושב-ראש, החוק הוא חוק של שר האוצר, ואין עם זה שום בעיה.
מאיר שפיגלר: הגורם האחראי לביצוע זה הביטוח הלאומי, נקודה.
חיים כץ: זה מה שיהיה כתוב לפרוטוקול.
חיים כץ: החוק הוא חוק של שר האוצר, הגורם האחראי לביצוע הוא הביטוח הלאומי.
יעל סלנט: שר העבודה, הרווחה ושירותים חברתיים ממונה על - - -
חיים כץ: הביטוח הלאומי, לא שר העבודה והרווחה.
יעל סלנט: אנחנו צריכים לכתוב שר.
חיים כץ: לא צריך לכתוב שר.
חיים כץ: החוק הוא של שר האוצר והממונה לביצועו הוא ביטוח לאומי.
יעל סלנט: אנחנו לא כותבים את זה בחוק, רק שר.
קריאה: בסדר, זה לפרוטוקול.
אורלי פרומן: אבל כתוב פה ביצוע.
חיים כץ: הייתי שש שנים פה יושב-ראש הוועדה וזו הפעם הראשונה שהגעתי למצב שמישהו מדבר איתי על זה שהשר הזה כך והשר הזה כך.
חיים כץ: האם יש בחירות?
חיים כץ: עידן, אמרו לכם במפלגה שלכם שיש בחירות?
עידן רול: אנחנו באופוזיציה, אתם אלה שמחליטים אם יש בחירות.
עידן רול: אין לי סמכות להכריז על בחירות, באתי לעבוד בוועדות.
עידן רול: אני לא מחליט על בחירות, לא בסמכותי.
עידן רול: באתי לפה כדי לשבת איתך ולעבוד.
עידן רול: אני משתדל לעבוד.
חיים כץ: נבדוק את זה בסוף הקדנציה, על הכיפק.
אורלי פרומן: בגלל שזה הוסף.
יעל סלנט: אנחנו צריכים שר, אין מה לעשות.
חיים כץ: יאללה, שימי שר.
יעל סלנט: שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.
טלי ארפי: לא, שר האוצר.
חיים כץ: האחראי על הביצוע.
חיים כץ: יעל, תמחקי את שר העבודה והרווחה.
עידן רול: זה יכול להיות התייעצות.
חיים כץ: תרשמי: שר האוצר.
חיים כץ: החוק של שר האוצר, האחראי על ביצועו הביטוח הלאומי – זהו, נקודה, נגמר.
חיים כץ: שר העבודה והרווחה לא יביא לנו כל מיני דברים, אנחנו צריכים לשלם.
יעל סלנט: שר האוצר ממונה על הביצוע.
טלי ארפי: שר האוצר ממונה על ביצוע החוק, ואפשר לכתוב שתשלום המענק ייעשה על ידי המוסד לביטוח לאומי.
מאיר שפיגלר: לא, זה לא עובד ככה.
מאיר שפיגלר: מה זה תשלום?
חיים כץ: אני אמחק את שר האוצר, אם את רוצה את זה, אם תמשיכי.
חיים כץ: מה שכתבנו לך - יותר מדיי.
יעל סלנט: לגבי שיפוי – אמרנו שמיום תחילתו של חוק זה עד יום 30 בנובמבר יקראו את חוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), כך שבסעיף 32 אחרי סעיף קטן (ח) יבוא: אוצר המדינה ישפה את המוסד על הסכומים שהוציא בשל תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (מענק הסתגלות מיוחד לבני 67 ומעלה), התש"ף-2020, ובשל חוק מענק הסתגלות מיוחד לבני 67.
יעל סלנט: כלומר, גם לפי התקנות וגם לפי החוק הזה הוא ישפה על הכול.
חיים כץ: יש לנו שני דוברים שרוצים לדבר באמצעות הזום.
עידן רול: יש לי שאלה ליועצת המשפטית, בבקשה.
חיים כץ: קודם ניתן לאלה שבזום לדבר.
חיים כץ: ללי דרעי, שלום ובוקר טוב.
ללי דרעי: בוקר טוב.
ללי דרעי: שני דברים: ראשית, אני לא יודעת כמה מעסיקים אתם מכירים, אבל לא נראה לי שיש הרבה שב-17 באוגוסט ינהרו בהמוניהם כדי להעסיק אנשים בני 67 ומעלה, ולכן בעינינו ממש ממש לא - - -
חיים כץ: מה זה משנה ב-17 באוגוסט?
ללי דרעי: 17 באוגוסט, אמצע החופש.
חיים כץ: איך זה נוגע ל-17 לאוגוסט?
חיים כץ: המועד נגמר.
ללי דרעי: למה שהתנאים של מענק ההסתגלות לא יהיו מושווים לתנאים של דמי אבטלה?
ללי דרעי: כלומר, שבעה חודשים.
ללי דרעי: למקבלי דמי אבטלה יש זכאות לשבעה חודשים דמי אבטלה, למה שלא יעניקו את התנאים האלה גם למקבלי מענק ההסתגלות?
ללי דרעי: שנית, אנחנו מאוד מאוד מודים על זה שהאריכו את מענק ההסתגלות קצת עד חודש אוגוסט, אבל יש אוכלוסייה שלמה של מקבלי כפל קצבאות שנשארה מאחור ושתקבל את כפל הקצבאות שלה רק עד סוף חודש יוני, ודווקא מעכשיו, כלומר, מתחילת חודש יוני, תקבל או את האבטלה או את קצבת הקיום שלה.
ללי דרעי: חייבים לעשות על זה דיון כי יש פה בעיה מאוד מאוד גדולה של אוכלוסייה שלמה ששוב ישכחו אותה מאחור.
ללי דרעי: אלו שני דברים שמאוד מאוד חשוב שהוועדה תדון עליהם, אבל כמובן שהראשון הוא להאריך את מענק ההסתגלות הרבה מעבר לחצי חודש אוגוסט בחודשים בדיוק כמו דמי אבטלה .
חיים כץ: תודה רבה, אנחנו מודים לך.
חיים כץ: בקי קשת, בבקשה.
בקי קשת: אני כמובן מברכת מאוד על ההארכה, זה מאוד קריטי.
בקי קשת: אני מצטרפת כמובן לזה שכנראה זה עוד לא ייתן לנו פתרון מלא.
בקי קשת: אני רוצה לשאול שאלה ספציפית לגבי סעיף 2, סעיף ההגדרות.
בקי קשת: האם הכוונה היא למי שמלאו לו 67 בראשון במרץ?
בקי קשת: כך אני מבינה את זה.
בקי קשת: אנחנו מפעילים קו חם לפונים, בעיקר בעקבות הקורונה, למרות שזה לא רק.
בקי קשת: פנו אלינו אנשים שפוטרו או הוצאו לחל"ת אבל הגיעו ל-67 קצת אחרי והפסיקו להם את דמי האבטלה.
חיים כץ: שאלה יפה.
בקי קשת: אם אני מבינה נכון, הנוסח כרגע כפי שהוא אומר שהם לא זכאים לאבטלה אבל הם גם לא זכאים למענק.
חיים כץ: צודקת, צודקת.
חיים כץ: 67 - זז עם החודשים.
טלי ארפי: במועד הגשת המענק.
עלי בינג: זה מה שכתוב, בתקופה הקובעת.
יעל סלנט: לא, אתם כותבים במהלך התקופה.
יעל סלנט: כלומר, אם במהלך התקופה שמגיע 1 עד 16 - - -
חיים כץ: זה בסדר, אם הוא ביולי נעשה 67, הוא יקבל.
חיים כץ: ה-67 זז עם ה - - -
קריאה: שיהיה ברור, הוא יקבל רק על יולי.
מאיר שפיגלר: - - - גם יקבל.
חיים כץ: גם אם נעשה בראשון באוגוסט, יש לו 16 יום שהוא יכול לקבל.
חיים כץ: בסדר גמור, אני מודה לך על השאלה, היא במקום.
עידן רול: רק לוודא שלא נופלים פה בבירוקרטיה.
עידן רול: בסעיף 7 לגבי פרטי המעסיק – במידה ובתקופה הקובעת יש יותר ממעסיק אחד, האם צריך להביא את שניהם או שצריך להביא את המעסיק האחרון?
חיים כץ: בסדר, מה זה משנה?
חיים כץ: יביאו את שניהם.
עידן רול: זה צריך להיות ברור.
עידן רול: אם אנחנו עושים את זה אז הם צריכים לדעת מה הם צריכים.
עידן רול: נראה לי שהאחרון מספיק ולא צריך להטיל עליהם.
חיים כץ: חוה אתי עטייה, בבקשה.
חוה אתי עטייה: ראשית, אני מברכת אותך על ההישג, כדרכך בקודש.
חוה אתי עטייה: אין ספק שאתה פועל רבות למען האוכלוסיות המוחלשות, אתה מגלה תמיד רגישות חברתית.
חוה אתי עטייה: אני רוצה להעלות שתי סוגיות: האחת היא למנכ"ל הביטוח הלאומי.
חוה אתי עטייה: מה לגבי סוגיית כפל הקצבאות, אבטלה, הבטחת הכנסה, אזרח ותיק, שארים מזונות?
חוה אתי עטייה: יש לתקן בהתאמה את התיקון שנעשה בעניין זה ולהאריכו לחודש יולי-אוגוסט.
חוה אתי עטייה: אם מאריכים לדמי אבטלה ולעצמאים ולמענק הסתגלות, יש מקום גם להאריך לכפל הקצבאות.
חוה אתי עטייה: התייחסות נוספת.
חוה אתי עטייה: אין היום עוררין שעם הגידול בתוחלת החיים וההתקדמות הרפואית בעולם, יותר ויותר אנשים מסוגלים להמשיך ולעבוד מעבר לגיל הפרישה, וזה טוב גם לאזרח וגם למדינה.
חוה אתי עטייה: לפרט זה טוב, יותר עובדים במשק, יותר תוצר ויותר צמיחה.
חוה אתי עטייה: עם זאת, אנו צריכים לזעוק את זעקתם של המובטלים שרוצים לחזור לעבודה.
חוה אתי עטייה: שומעים מדי יום על מטופלים ברווחה ועל משפחות שנהרסות.
חוה אתי עטייה: מגיעים אליי הרבה מאוד מובטלים שהם על סף קריסה והם מעוניינים לחזור לעבודה.
חוה אתי עטייה: דמי אבטלה לעצמאים, מענק הסתגלות, מענק עידוד לתעסוקה, הם צעדים טובים, אבל הם משככי כאבים, הם פתרון לאותו רגע והם פתרון זמני.
חוה אתי עטייה: המדיניות החדשה צריכה להיות שיפור הפריון והגדלת התעסוקה, ולא שום דבר אחר.
חוה אתי עטייה: אחד הצעדים הנדרשים היא תוכנית נרחבת להכשרה מקצועית.
חוה אתי עטייה: המשק שאחרי הקורונה לא יהיה זה שהכרנו.
חוה אתי עטייה: אם המובטלים לא יוכשרו לצרכים החדשים של המשק, האבטלה תישאר גבוהה.
חוה אתי עטייה: לאוצר יש 300 מיליון שקל עבור הכשרות מקצועיות, ואני שואלת מה אתם עושים עם זה?
חוה אתי עטייה: אני מציע לקדם דמי אבטלה לאחר גיל הפרישה וגם לקדם דמי אבטלה לאלו שיעברו הכשרה מקצועית.
חוה אתי עטייה: אני מבקש התייחסות לכך.
חיים כץ: אני מודה לך על השאלות.
חיים כץ: דיברת דברי טעם, אבל אנחנו מחוקקים חוק עכשיו ואין קשר להכשרה.
חוה אתי עטייה: בסדר, אבל אפשר לקיים דיון אצלך ולהתחיל להתקדם.
חיים כץ: אתי, זה לא הם.
חיים כץ: אני קובע דיונים.
חיים כץ: דיברת דברי טעם.
חיים כץ: אין דין הכשרה מקצועית עכשיו לחוק הזה.
חיים כץ: חבר הכנסת אבוטבול, בבקשה.
משה אבוטבול: ראשית, אם מצליחים, בעזרת דשמיא, להכניס כל אדם למעגל המקבלים או למעגל העבודה, זה ברכה אחת גדולה.
משה אבוטבול: אני מאוד שמח על החוק.
משה אבוטבול: נשתף פעולה וכמובן שנצביע להצלחתו.
משה אבוטבול: חשוב לי, ואמרתי את זה גם למאיר לפני הישיבה, וגם לחיים, לציין שיש המון המון פניות של יהודים יקרים שהתחילו לחתום לפני הקורונה ולא מתייחסים אליהם.
משה אבוטבול: הם באים אלינו ומצפים מאיתנו לא לשכוח אותם.
משה אבוטבול: מדובר באנשים נורמטיביים שמחפשים עבודה, והיום מאוד קשה להשיג.
משה אבוטבול: הבנתי מחיים שיהיה דיון, בעזרת השם, בימים הקרובים, בוועדה בנושא הזה, ושהוא ידחוף לדיון בנושא הזה.
משה אבוטבול: אני מציע שנגיע עם איזושהי הצעה אופרטיבית לנושא הזה.
משה אבוטבול: כמו שיודעים לקדם אוכלוסיות שונות, ובצדק, בואו לא נשכח גם את אלו כי הם באמת משוועים לפת לחם.
משה אבוטבול: מאיר, אני מאוד מאוד מבקש שתעשו הכול כדי שגם הם יהיו במעגל המקבלים.
משה אבוטבול: הם באמת רוצים לחפש לעבודה והם אומרים לי שהם רוצים לעבוד.
משה אבוטבול: מאוד קשה לא לעבוד ולא לקבל כלום.
משה אבוטבול: אדוני, אתה היית בעבר שר העבודה והרווחה והנושא קרוב לליבך ואתה יודע את המצב.
משה אבוטבול: אני מאמין שתעשה את המקסימום למען אותן אוכלוסיות.
משה אבוטבול: מדובר ב-100,000 איש, וקשה לי באמת לראות את הדמעות בעיניים שלהם.
חיים כץ: אני לא יודע אם אני צריך לעשות את זה, אבל יושבים פה חמישה חברי כנסת חדשים.
חיים כץ: זה התפקיד שלכם, אתם מחוקקים.
חוה אתי עטייה: אבל יש לנו הצעות חוק בקנה ואנחנו לא זזים איתן.
חיים כץ: הכתובת היא לא כאן.
חיים כץ: פה יש אור והדלת פתוחה, אבל המטבע לא אבדה פה.
חיים כץ: זה שאתם מדברים פה, זה בסדר וזה נחמד, ואתם מדברים דברי טעם.
חיים כץ: אתם מחוקקים, אנחנו יכולים ליזום.
חיים כץ: אנחנו יכולים לעשות דיונים, הצעות לסדר, והכול.
חיים כץ: אנחנו מנסים לקדם חקיקה.
חיים כץ: אם אתה מקדם משהו, אתה לא יודע לקדם עוד משהו.
חיים כץ: אתה עושה נושא שהוא מותנה.
חיים כץ: זוהי הצעת חוק ממשלתית, וקיבלנו פה כמה דברים שהם לא חשבו לתת כי לא היינו מעבירים.
חיים כץ: היינו מצביעים והם היו מגישים הסתייגויות.
חיים כץ: זה לא נראה נכון שהממשלה מגישה הסתייגויות על חוק שהיא הגישה בגלל שהוועדה רצתה להטיב.
חיים כץ: הכול צריך להיות במידה.
חיים כץ: את דיברת על הכשרות מקצועית והוא דיבר על עבודה, וכולנו רוצים שמעגל האבטלה יצטמצם.
חיים כץ: פה יש מזור חלקי לאלה שלא עבדו.
חיים כץ: אנחנו מתחילים.
חיים כץ: ילד לא נולד בן 13 לבר המצווה, הוא נולד תינוק ולאט לאט הוא לומד.
משה אבוטבול: אבל אחרי הברית עושים פדיון הבן.
חיים כץ: יאללה, פדיון הבן.
חיים כץ: אנחנו מצביעים על הצעת החוק.
חיים כץ: סופר, בדרך כלל נהוג להצביע.
חיים כץ: תביע את הדעה שלך.
אופיר סופר: אני איתך.
חיים כץ: כל חברי הוועדה הצביעו פה אחד על הצעת החוק, אני מודה לכם.
חיים כץ: הוועדה הכינה את הצעת החוק לקריאה השנייה והשלישית בלי הסתייגויות, תודה רבה.
חיים כץ: היום 16 ביוני 2020, כ"ד בסיוון התש"ף.
חיים כץ: הנושא על סדר היום הוא הצעת תקנות ההנדסאים והטכנאים המוסמכים (אגרות) (הוראת שעה) (תיקון), התש"ף-2020.
חיים כץ: יצא לי אי פעם בשנת 2018 לקבוע תקנות כהוראת שעה.
חיים כץ: חלפו להן השנים והתקנות האלה לא הפכו להוראת קבע.
חיים כץ: צריך יהיה לאשר את התקנות עכשיו, לקבוע אותן כקבועות, אבל אנחנו רוצים לשנות קצת.
חיים כץ: אני חושב שהסכומים קצת גבוהים, בשני נושאים.
חיים כץ: הראשון, מי שנרשם בחודש האחרון מעלים לו מ-200 שקלים ל-300 שקלים – זה לא סביר, צריך להישאר 200 שקלים; והשני, מי שמערער על הבחינה צריך לשלם 75 שקלים.
חיים כץ: אני לא יודע, אם הוא מערער אז שישלם, אבל שישלם 36 שקלים, כי זה פעמיים ח"י.
אביעד שוורץ: 75 זה 15 פעמים חמסה.
חיים כץ: מקסימום היו עושים 41 שקלים – זה פעמיים ח"י ועוד חמסה.
נרשום: אדוני, בבקשה.
אביעד שוורץ: אני מאגף התקציבים.
אביעד שוורץ: אציין שבאופן כללי שכר הלימוד של הנדסאים נמוך משכר הלימוד באקדמיה.
חיים כץ: למה הוא נמוך?
חיים כץ: בכמה מסובסד שכר באקדמיה?
חיים כץ: בכמה מסובסד שכר לימוד של תלמיד מול הנדסאי שאין לו כסף והוא לא הולך ללמוד הנדסה כי אין לו כסף והוא לא מסובסד?
חיים כץ: במקום להקל עליו, כי המשק צריך הנדסאים.
אביעד שוורץ: ללא ספק המשק צריך הנדסאים.
אביעד שוורץ: בסופו של דבר שכר הלימוד נמוך יותר ויש להם בחינות ממשלתיות.
אביעד שוורץ: רק אציין עוד שלאחר הרפורמה שעברה מספר הבחינות ירד, זה אומר שסך התשלומים שסטודנט ישלם יפחת.
חיים כץ: אז בואו נעלה להם את האגרות.
אביעד שוורץ: לא הצענו להעלות את האגרות.
אביעד שוורץ: הצענו להשאיר אותן כפי שהן.
חיים כץ: אתה תחיה עם מה שאמרתי.
אביעד שוורץ: בסופו של דבר הפגיעה היא - - -
אביעד שוורץ: ההכנסות מן האגרות, למרות שהן אמורות לשקף את המחיר ואת העלות, בסופו של דבר הן נמוכות והתשלום בפועל עבור מערך הבחינות ופרויקטי הגמר - - -
חיים כץ: אם הן נמוכות – תציע להעלות אותן, שלא יהיו נמוכות.
אביעד שוורץ: לא רצינו לשנות, לא רצינו לפגוע.
אביעד שוורץ: רצינו להשאיר את המצב כמו שהוא בשנים האחרונות, אין פה שינוי.
אביעד שוורץ: למרות הגידול בעלויות ולמרות שהן לא מכסות את העלויות של הבחינות, להשאיר אותן כמו שהן גם בפרויקטי הגמר.
אביעד שוורץ: בסופו של דבר אם זה ירד זה יפגע בפעילות של היחידה המקצועית של מה"ט שתצטרך לכסות את זה ממקומות אחרים וזה יפגע בהם.
אביעד שוורץ: הסכומים האלה לא גבוהים בסופו של דבר.
אביעד שוורץ: פרויקט גמר – אתה משלם פעם במהלך הלימודים את עלות האגרה.
אביעד שוורץ: זה דורש אנשים שיבואו ויבחנו – זה כן מערך שיש לו עלות לא מבוטלת לפרויקטי הגמר וגם לבחינות עצמן.
חיים כץ: מה קורה כשהוא מסיים את הלימודים?
חיים כץ: הוא נכנס למעגל העבודה, מתחיל לשלם מיסים למדינת ישראל, אתה מתחיל ליהנות ממנו, אתה לא משלם שום דבר על פרי היצירה שלך.
חיים כץ: ברור לך שאם אתם לא תסכימו למה שאני אומר – למה לא נצביע?
חיים כץ: אם אין הסכמה שיגישו ערעור.
חיים כץ: אנחנו נצביע בכל מצב.
חיים כץ: אנחנו לא עובדים אצלם, עם כל הכבוד.
חיים כץ: אני נבחרתי לכנסת ואני לא עובד אצלם.
אושרת שמעון: אני מן הלשכה המשפטית בזרוע עבודה.
אושרת שמעון: אני רוצה לציין, כמובן הייתי שמחה שהם ישלמו כמה שפחות אבל מדובר בעלות התפעולית של מה"ט ובהשתת עלויות על המערכת.
אושרת שמעון: אציין שהעלות למבחן למערכת עולה 300 פלוס שקלים.
חיים כץ: כמה אנשים ניגשים לבחינה?
אושרת שמעון: 55,000 בשנה, כשהעלות למערכת היא 300 שקלים.
חיים כץ: בואי נעשה חשבון בכמה הוזלנו.
חיים כץ: 55,000 כפול 100, זה הפרויקט, זה לא לשנה, זה אחת לשלוש שנים או אחת לארבע שנים.
אושרת שמעון: העלות של הפרויקט היא כמעט 700 שקלים למערכת.
אושרת שמעון: זאת אומרת, הסטודנט משתתף ב-40 ומשהו אחוזים מן העלות של השירות.
אושרת שמעון: הייתי שמחה שזה יהיה הרבה הרבה פחות, אבל יש כאן עניין תקציבי כי יש כאן עלויות.
חיים כץ: את מכירה את האיש מאגף התקציבים?
חיים כץ: שהם ייסעו לשני סמינרים פחות, יטיילו פחות ויסבסדו את ההנדסאים והטכנאים שצריכים להכניס למשק.
חיים כץ: הייתי שר, אני ישבתי מולם.
חיים כץ: כמות הטיולים והסמינרים והלימודים שאליהם הם נוסעים יכולה לכסות את כל עלות הבחינות.
יולי הלל: אני סגנית יושב-ראש התאחדות הסטודנטים הארצית, מייצגת את הסטודנטים ונציגה במה"ט.
חיים כץ: את רוצה לשלם יותר?
יולי הלל: אני כמובן חושבת שסטודנטים הם סטודנטים לכל דבר.
יולי הלל: זה שבכלל סטודנטים הנדסאים משלמים אגרות זה יצור כלאיים מוזר מאוד בעולם ההשכלה הגבוהה.
יולי הלל: לתפיסתנו סטודנטים צריכים לשלם בתוך שכר הלימוד שלהם את כל מה שמגיע להם בתוך הלימודים.
יולי הלל: ברור שהסיטואציה התקציבית מורכבת, אבל חשוב להגיד שבסוף סטודנט הנדסאי משלם בממוצע כ-8,550 שקלים שכר לימוד.
יולי הלל: ביחד עם האגרות אנחנו מגיעים כבר כמעט ל-9,500 שקלים, וזה בלי התשלומים האפורים, שהוא צריך את הסרגל המיוחד ואת התוכנה המיוחדת ללימודי האדריכלות, מה שמביא אותו לשכר לימוד שמתקרב מאוד כבר לשכר לימוד אקדמי, כאשר שוב, אנחנו יודעים כמה המדינה מתקצבת סטודנט הנדסאי וכמה היא מתקצבת סטודנט אקדמי, יש פער גדול מאוד.
יולי הלל: לכן אנחנו חושבים שבאופן כללי זה צריך להיות בתוך שכר הלימוד ואין שום סיבה לשלם כסף נוסף.
יולי הלל: ברור שהסיטואציה מורכבת.
יולי הלל: אנחנו באנו לדבר פה על שתי נקודות מרכזיות.
יולי הלל: הנושא הראשון הוא הערעור.
יולי הלל: אני שמחה שהיושב-ראש רוצה להוריד את התשלום על הערעור, אבל אגיד שגם בחוק זכויות הסטודנט הזכות לערעור היא זכות בסיסית וכל סטודנט יכול לערער על מבחן.
יולי הלל: זה שסטודנט צריך לשלם 75 שקלים זה מחסום.
חיים כץ: זה ירד מ-75 שקלים לפעמיים ח"י.
בדקנו את המספרים: הנושא השני, אנחנו מבינים שהמבחנים יורדים, ובאמת תודה למה"ט, מארבעה מבחנים ירדו לשלושה, ובשאיפה לשניים.
בדקנו את המספרים: באשר לפרויקט הגמר, משלמים היום עוד 400 שקלים על ההנחיה בפרויקט הגמר ואז בשביל ההגנה משלמים עוד 300 שקלים.
בדקנו את המספרים: בסוף הכול זה עוד תשלום ועוד תשלום ועוד השתה.
בדקנו את המספרים: גם באשר לפרויקט הגמר, משלמים 400 שקלים, משלמים שכר לימוד, מקבלים את כל הדברים.
בדקנו את המספרים: אין סיבה לשלם עוד תוספות על פרויקט גמר.
בדקנו את המספרים: כפי שהיושב-ראש אמר כאן, סטודנטים הנדסאים התשואה שלהם למשק הרבה פעמים גבוהה יותר משל סטודנטים באקדמיה בכל מיני תחומים והם חשובים לנו מאוד.
בדקנו את המספרים: בכל מקום שאפשר לשפר את המעמד של הסטודנטים האלה – זה התפקיד שלנו.
בדקנו את המספרים: שוב, לא מדובר פה על סכומים גדולים, לא מדברים פה על מיליונים או על מיליארדים.
בדקנו את המספרים: מדברים פה באמת על סכומים קטנים.
בדקנו את המספרים: צריך לקחת את המעמד של הסטודנטים האלה ורק להעלות אותם – זו צריכה להיות השאיפה.
קריאה: אני איתך בכל מה שתחליט.
חיים כץ: אנשי משרד האוצר, אנחנו הולכים להצביע על המספרים שאמרתי.
מרדכי אלישע: אם תוכל לחזור על כל המספרים.
חיים כץ: כן, בוודאי, אנחנו נקרא את הכול.
שמרית גיטלין שקד: טיוטת תקנות ההנדסאים והטכנאים המוסמכים (אגרות) (הוראת שעה) (תיקון), התש"ף-2020 המשמעות היא שמדובר בתקנות שהן הוראת שעה כיום, התוקף שלהן אמור לפוג, ואנחנו הופכים את ההוראה הזאת להוראה קבועה.
שמרית גיטלין שקד: גם כאן, מדובר בהוראת שעה ואנחנו מבטלים את סעיף התחולה.
שמרית גיטלין שקד: עכשיו יהיה פה תיקון בתקנות 2 ו-3 ואני אקרא את מהות התיקון.
שמרית גיטלין שקד: אני לא מקריאה את הנוסח המדויק, אנחנו נכתוב אותו אחר כך, אבל אקרא את המהות כפי שהיושב-ראש אמר.
שמרית גיטלין שקד: על ערעור – ישלמו 36 שקלים במקום 75 שקלים בתקנות היום.
שמרית גיטלין שקד: על רישום מאוחר – במקום 300 שקלים ישלמו 200 שקלים.
שמרית גיטלין שקד: נבהיר בתקנות שגם בעד רישום מאוחר תשולם אגרה בסך 200 שקלים חדשים.
אושרת שמעון: את יכולה פשוט להוריד את הסעיף של הרישום המאוחר.
שמרית גיטלין שקד: אבל אז אולי זה יפורש כאילו אנחנו ביטלנו את האפשרות לרישום מאוחר וזו לא הייתה הכוונה שלנו.
חיים כץ: את זה אתם תסכמו ביניכם.
שמרית גיטלין שקד: בהגנה על פרויקט גמר – זה יהיה תיקון בתקנה 3 – במקום 300 שקלים בהוראת השעה זה ירד ל-200 שקלים.
שמרית גיטלין שקד: כתוב פה "1 באוגוסט" אולם בסיכום מוקדם סיכמנו על "1 במאי".
שמרית גיטלין שקד: העדכון יהיה ב-1 במאי של כל שנה.
חיים כץ: עדכון של מה?
שמרית גיטלין שקד: התקנות צמודות למדד.
חיים כץ: ואם המדד יורד?
שמרית גיטלין שקד: זה גם משתנה.
חיים כץ: כדי שזה יהיה ריאלי אז נעשה כך שנדרשת תנועת מדד של לפחות 1%, כי אם יהיה מדד של 0.2% שנתי אז תעלי את זה ב-0.2%?
חיים כץ: תגבילי את השינוי שחל במדד.
חיים כץ: הגבלת מדד של 1.5%.
חיים כץ: מה הצפי למדד?
חיים כץ: 1.2%?
חיים כץ: 1.5%?
מרדכי אלישע: הוא שלילי כבר כמה שנים.
חיים כץ: זה 1.6% ב-12 החודשים האחרונים.
חיים כץ: אחרי אתמול – המינוס 0.3% – זה מינוס 1.6%.
חיים כץ: אני לא רוצה שעל 0.2% ימינה או שמאלה יהיו עדכונים.
אושרת שמעון: מקובל.
שמרית גיטלין שקד: אתמול בערב אמרתם שאולי אתם מוותרים בכלל על סעיף ההצמדה.
שמרית גיטלין שקד: אתם עדיין נשארים איתו?
אושרת שמעון: למען האמת קלענו לדעתך.
אביעד שוורץ: נראה לי שהפתרון שהיושב-ראש הציע הוא פתרון טוב, כלומר בשינויים קטנים חבל להתעסק.
חיים כץ: מעל 5%, כמו בפנסיה.
אביעד שוורץ: מעל 1.5%, 2%.
חיים כץ: באירוע פנסיה, מדד שנתי מעל 3%.
חיים כץ: 3% זה 5 שקלים.
אביעד שוורץ: 3%, בסדר גמור.
שמרית גיטלין שקד: "רק אם שיעור השינוי יהיה מעל 3%", כלומר גם ירידה וגם עלייה של 3%.
חיים כץ: בשלוש שנים זה יכול להיות 5 שקלים ימינה ושמאלה.
מרדכי אלישע: הצפי של המדד הוא שלילי לשנים הבאות בוודאות.
חיים כץ: זה 5 שקלים ימינה או שמאלה.
מרדכי אלישע: זה יכול אפילו לעלות ל-5%, לי אין בעיה, כי אין לזה שום משמעות.
חיים כץ: 5%.
שמרית גיטלין שקד: יכול להיות שנשנה קצת את הנוסח אבל זו המהות.
מרדכי אלישע: אתה יכול להפעיל את זה פר שנה ולא מצטבר.
אביעד שוורץ: אתה בודק.
מרדכי אלישע: בכל שנה.
מרדכי אלישע: אם נבדוק עכשיו אחוז, אחוז, אחוז - - -
חיים כץ: זה לא מצטבר.
אושרת שמעון: יש בסיס של השנה הקודמת.
שמרית גיטלין שקד: "לעומת העדכון הקודם.
שמרית גיטלין שקד: " העדכון הקודם הוא שנה קודם.
מרדכי אלישע: זה טוב לסטודנטים, חשוב שזה יהיה.
חיים כץ: ההתעסקות תעלה פי שמונה.
חיים כץ: המדד לא יעלה ולא ירד ב-5%.
חיים כץ: יש מישהי שהצטרפה ורוצה לדבר בזום.
חיים כץ: אנחנו נפנה לרבקה לפינר, סגנית בכירה לממונה על הכנסות המדינה.
רבקה לפינר: שלום.
רבקה לפינר: אני מכהנת כיושבת-ראש ועדת האגרות הבין-משרדית.
רבקה לפינר: ההצעה שלכם לתאם את האגרה רק אם שינוי המדד יעלה על 5% יוצרת בעיות בכמה מישורים.
רבקה לפינר: מישור אחד הוא מישור המעקב משום שצריך להתחיל לעקוב אחרי האגרות, כאשר כל שאר האגרות מתעדכנות אחת לשנה.
רבקה לפינר: יש כמה אגרות שעדיין מתעדכנות יותר מאשר אחת לשנה, אנחנו מנסים לטפל בנושא הזה.
חיים כץ: אני בעד לעדכן אחת לשבוע.
רבקה לפינר: זה בבתי המשפט.
רבקה לפינר: הכוונה היא שכל האגרות הממשלתיות יעודכנו באותה צורה.
רבקה לפינר: אנחנו מנסים לפעול בנושא הזה.
רבקה לפינר: אנחנו גם מנסים להביא הצעת חוק בנושא, שתגיע לוועדת הכספים בהמשך, אני מקווה.
רבקה לפינר: הרעיון הוא שלעדכן אחת לחמש שנים רק מסרבל את המערכת.