GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: עם תנאי אחד, שזה לא יעלה על המחירון של המשרד היום.
טל נשרי: אדוני יושב-הראש, לפני שזה נסגר אני רק חייבת להעיר שהדרך היחידה לחייב את הקופות להיות כפופות למחירון משרד הבריאות בהקשר של רשומות רפואיות היא באמצעות חקיקה או תקנות.
טל נשרי: יש לנו פסיקה של בית המשפט העליון היום שאומרת שהם לא כפופים למחירון, אז הדרך יכולה להיות או באמצעות הסכמה מול הקופות או בדרך של חקיקה.
טל נשרי: אני רק מבהירה את זה והוועדה תפעיל את שיקול דעתה.
אלי אלאלוף: אוקיי, רשמנו את ההערות לפרוטוקול.
נעה בן שבת: אבל, אדוני, זה אומר שהרשומה הידנית פה תהיה מוגבלת למחיר שנקבע במחירון קופת חולים?
אלי אלאלוף: כן, בכל מקרה.
נעה בן שבת: לגבי רשומה ידנית?
ג'מעה אזברגה: ללא הגבלת עמודים.
נעה בן שבת: אני לא יודעת אם ללא הגבלת עמודים.
נעה בן שבת: יש הגבלת עמודים במחירון.
אלי אלאלוף: אין יותר ויכוח.
רועי רייכר: הרשומה הידנית לא בתקנות, אמרנו שניכנס - - -
אלי אלאלוף: היא לא בתקנות.
רועי רייכר: היא לא תהיה בתקנות בכלל.
אלי אלאלוף: יהיה רשום שכשתתקבל החלטה על הרשומות הידניות המחיר לא יעלה על המחירון של משרד הבריאות.
רועי רייכר: אבל אני יודע להגיד לפני שוועדת המחירים מתכנסת, כבוד היושב-ראש, זה עניין מקצועי של הוועדה.
אלי אלאלוף: הוועדה המקצועית יכולה לאפשר השתוללות, להשתולל נגד אזרח?
רועי רייכר: הוועדה המקצועית תקבל נתונים – יש תהליך עבודה מסודר – תבדוק מה עלות התמחור ותתמחר בהתאם.
רועי רייכר: אני לא יכול להגיד מראש מה תהיינה תוצאות הבדיקה.
אלי אלאלוף: היום, המחירון שקיים במשרד הבריאות, לא תואם מראש אתך?
אלי אלאלוף: זה לא במסגרת ועדת המחירים?
רועי רייכר: זה במסגרת ועדת המחירים - - -
אורן גבע: זה משהו שתומחר לפני הרבה שנים.
אורן גבע: אם עושים תהליך הוא צריך להיות תהליך מקצועי.
רועי רייכר: אנחנו רוצים לעשות תהליך מסודר.
אלי אלאלוף: אז יש תהליך מקצועי.
אלי אלאלוף: אם ועדת המחירים מתכנסת ואומרת שהמחיר הזה, שנקבע בזמנו, למשרד הבריאות, אמור להשתנות, אז יש לכם שיטות לשנות את זה, נכון?
אלי אלאלוף: להצמיד וכו'.
אלי אלאלוף: אז תעשו את זה שם במסגרת הוועדה, אבל הבסיס הוא המחירון הקיים היום במשרד הבריאות.
טל נשרי: רק עוד הבהרה אחת – המחירון לא חל על מערכת הבריאות הפרטים.
טל נשרי: כרגע הוא לא חל גם על הקופות בהקשר הזה אבל הוא גם לא חל ולא יחול על מערכת הבריאות הפרטית, לא על בתי חולים פרטיים שאינם ציבוריים ולא על מטפלים פרטיים.
טל נשרי: שם זה לא יחול בכל מקרה.
אלי אלאלוף: למה אתם מסבכים את זה?
אלי אלאלוף: אסותא זה פרטי?
אלי אלאלוף: גם באשדוד זה פרטי?
טל נשרי: לא, אשדוד ציבורי.
נעה בן שבת: מה שמוצע לקבוע בתקנות לגבי הרשומה הממוחשבת חל גם על רופא בקליניקה הפרטית שלו, גם על קופות חולים, על כולם.
נעה בן שבת: לכן אם לא קובעים כלום לגבי הרשומה הידנית זה נשאר בעצם לעבודה של המשרדים.
נעה בן שבת: אנחנו לא יכולים להכתיב להם עכשיו הכתבות אם לא קובעים את זה בתקנות.
רועי רייכר: אנחנו מתחייבים בפני הוועדה לכנס את ההליך - - -
אלי אלאלוף: כדי שיהיה פרוטוקול מסודר והצהרה שלך, שם ותפקיד.
רועי רייכר: רועי רייכר, אגף תקציבים, משרד האוצר.
רועי רייכר: לעניין התקנות הספציפיות שעכשיו אנחנו דנים בהן, הרשומות הרפואיות שייכנסו למחירון בתקנות יהיו אלו של המרשם הדיגיטלי בלבד, כמסוכם בין המשרדים ובין הקופות, כמו שאמרנו.
רועי רייכר: לעניין סוגיית הרשומות הידניות שהועלתה בוועדה - - -
נעה בן שבת: היא הייתה בתקנות, אגב.
נעה בן שבת: היא הייתה בנוסח המקורי של התקנות.
רועי רייכר: נכון, אבל לא בנוסח המוסכם.
רועי רייכר: אנחנו ניכנס לתהליך של תמחור עם הקופות ועם משרד הבריאות - - -
אלי אלאלוף: בהתייעצות עם הקופות?
רועי רייכר: בהתייעצות עם הקופות ובהחלטת משרדי האוצר והבריאות על מנת להסדיר ולאסדר את העולם של הרשומות הידניות.
אלי אלאלוף: מה אומר משרד הבריאות על זה?
אלי אלאלוף: ההצהרה הזאת מקובלת על ידכם?
נריה שטאובר: מקובל.
נריה שטאובר: אנחנו מציעים שזה יוחל בתקנות.
טל נשרי: אם זה יקבע במסגרת התקנות אז זה יחול גם על המערכת הפרטית וגם על הקופות.
נעה בן שבת: מה יקבע – שהמחיר המרבי של רשומה ידנית לא יעלה על מחיר מחירון?
נריה שטאובר: כפי שיקבע בוועדת המחירים.
רועי רייכר: כפי שתיקבע ועדת המחירים.
אלי אלאלוף: מה אומר שי, משרד המשפטים?
שי סומך: זה בדיוק מה שרציתי להציע כדי לגשר בין מה שאומרת טלי נשרי, היועצת המשפטית, לבין ההצעה של משרד האוצר.
שי סומך: צריך שהמנגנון הזה יקבע בתקנות ואז הוא עולה בקנה אחד עם ההחלטה של בית המשפט העליון שאפשר לחייב את הקופות בתעריף אם זה נקבע בחקיקה.
ג'מעה אזברגה: רציתי רק לשאול – אולי כדאי לברר את זה עכשיו, עדיף מאשר להתווכח אחר כך – יש רופאים עצמאיים, אדוני היושב-ראש, שיש להם הסכם עם הקופות, האם חל עליהם אותו מחירון או שהרופא יכול לקבוע את המחיר שהוא רוצה?
טל נשרי: התשובה היא חד-משמעית כן.
טל נשרי: רופא שהוא בהסדר עם הקופה מבחינתנו הוא הקופה לעניין תקנות אלה לכל דבר ועניין.
אלי אלאלוף: אז סיכמנו?
אורן גבע: אז לא מתייחסים לזה בתקנות?
נעה בן שבת: אם הבנתי נכון, הוועדה מתכוונת להגיד: בתקנת משנה (א): "התשלום המרבי בעד מסירת העתק של רשומה רפואית ממוחשבת" וכו'; בתקנת משנה (ב): "התשלום המרבי בעד מסירת העתקים של כמה רשומות רפואיות ממוחשבות" וכו'; ובמקום תקנה (ג) יהיה כתוב שהתשלום המרבי בעד מסירת העתקים של רשומה רפואית לא ממוחשבת, או חלק ממנה שהתבקש במסגרת בקשה אחת, יהיה כפי שתיקבע ועדת מחירים?
רועי רייכר: מחיר שייקבע במסגרת ועדת המחירים.
נעה בן שבת: צריך לראות איך אנחנו מפנים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: צריך להשאיר את זה פתוח או להגביל את הזמן שיחליטו?
אריאל מייטליס: זה חייב להיות פתוח.
אריאל מייטליס: אין לוועדה היום את הכלים לדעת מה העלות בפועל של עותק פיזי.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לא, אנחנו מדברים על פרק הזמן.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתם תשבו, אבל מתי?
נעה בן שבת: כמובן שאנחנו מדברים למטופל, אפוטרופסו וכל הרשימה?
רועי רייכר: כן, אבל עד חמש שנים בסעיף הזה, כמו בכל הסעיפים.
אלי אלאלוף: אבל תוך כמה זמן ההחלטה תתקבל ?
אורן גבע: זה תלוי.
אורן גבע: בסוף גם הוועדה ממליצה לשרים.
אלי אלאלוף: מתי הוועדה תתכנס?
אלי אלאלוף: בעוד 100 שנה?
אורן גבע: לא, היא תתכנס בחודשים הקרובים, אבל בסוף ההחלטה תהיה כמובן רק אחרי הממשלה החדשה.
נעה בן שבת: למה שבינתיים זה לא יהיה לפי מחיר המחירון, כדי שיהיה לזה תוקף?
אורן גבע: כי היום המחיר מאוד ישן ולא משקף את העלויות.
נעה בן שבת: אבל הם חיים עם העלויות האלה היום.
אלי אלאלוף: אני מציע שנגביל את זה, כמו שאומר חברי חאג' יחיא, עד שישה חודשים.
נעה בן שבת: התחילה של זה עד שישה חודשים?
עבד אל חכים חאג' יחיא: לא, אנחנו מדברים על ועדת המחירים.
נעה בן שבת: איך אנחנו יכולים להגביל – ?
רועי רייכר: נאמר לפרוטוקול, יש תוכניות עבודה של הוועדה, אי אפשר להגביל את זה בתקנות בזמן.
אלי אלאלוף: שישה חודשים זה לא מעט.
רועי רייכר: בוועדה יש כמה שלבים והשלב האחרון הוא חתימת השרים.
רועי רייכר: אנחנו לא יודעים עכשיו, אנחנו כגוף מקצוע - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו מדברים על הוועדה שלכם.
אלי אלאלוף: חבר'ה, זו לא פעם ראשונה שדנים על דברים כאלה.
אלי אלאלוף: יש גם שר שלא מוצא ויש מזכירה של מעבירה – מספיק.
אורן גבע: אנחנו נעשה את עבודת המטה בחודשים הקרובים, עם כינון הממשלה החדשה נביא את זה בפניה.
אלי אלאלוף: אנחנו לא יכולים להיות עם משאלות כאלה.
אלי אלאלוף: אנחנו נקבע את זה עד יוני 2019.
רועי רייכר: שמה יקרה?
רועי רייכר: אם לא יהיו שרים?
רועי רייכר: מה אנחנו מעגנים?
נעה בן שבת: המחיר שיהיה ביוני 2019.
נעה בן שבת: המחיר שיהיה, לא משנה.
אלי אלאלוף: המחיר שאתם תקבעו יתחיל ביוני 2019.
אלי אלאלוף: חבר'ה, אין לי זמן יותר.
רועי רייכר: כבוד היושב-ראש, זה לא נראה לי ישים.
אלי אלאלוף: זה ישים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אם תתאמצו תוכלו ליישם.
אלי אלאלוף: תסיימי, בבקשה, את הקריאה.
נעה בן שבת: אנחנו אומרים שהתשלום המרבי יהיה המחיר שייקבע בידי ועדת מחירים – צריך לראות איך לכתוב את זה – ביוני 2019, ואז למעשה תחילתה של ההוראה הזאת, של סעיף קטן (ג), יהיה ביוני 2019.
נעה בן שבת: שאר ההוראות, כמו שאמרנו, תחילתן תהיה 90 ימים מיום פרסומן.
אלי אלאלוף: יש לנו בעיה, נעה – עד אז איך יפעלו?
נעה בן שבת: עד אז לפי מה שקורה היום.
ג'מעה אזברגה: לפי המתכונת הקודמת.
טל נשרי: עד אז זה לא מוסדר.
נעה בן שבת: עד אז זה לא מוסדר, נכון.
נעה בן שבת: אנחנו מציעים שיהיה לפי מחירון משרד הבריאות, כפי שזה היום, ואם תהיינה לכם החלטות אחרות זה יהיה כפי שזה יהיה אז.
נעה בן שבת: זה הרי יותר הגיוני, כי אם לא טרחתם לעלות את המחירים סימן שלא צריך לעלות את המחירים.
אריאל מייטליס: אין קשר בין הדברים.
נעה בן שבת: גם בבתי החולים שלכם.
אורן גבע: הסיטואציה הזאת מאוד-מאוד חריגה.
אורן גבע: אנחנו בדרך כלל לא כופים פיקוח על מחירים על גופים מסוימים, לא דרך חוק הפיקוח.
אורן גבע: בדרך כלל - - -
נעה בן שבת: אבל יש לנו פה תקנות שכל מהותן הוא פיקוח על המחירים.
נעה בן שבת: זה המחיר המרבי.
טל נשרי: אני רק מבהירה שהתקנות האלה הן לא במסגרת פיקוח על מחירים, זה מכוח הסמכה מפורשת בחוק זכויות החולה לקבוע מחיר מרבי להעתקי רשומות רפואיות.
אלי אלאלוף: אני, ברשותכם, אציע נוסחה אחרת, אתם, המשפטנים, תדעו לנסח אותה בצורה טובה.
אלי אלאלוף: אנחנו מאמצים את התקנות כפי שהובאו בפנינו.
נעה בן שבת: עם התיקונים.
אלי אלאלוף: כמובן.
אלי אלאלוף: אנחנו נאשר את שני הסעיפים האלה, של רשומה דיגיטלית ורשומה ידנית, כפי שהובאו בפנינו.
אלי אלאלוף: שניים, אנחנו מבקשים שתעשו את הבדיקה הנדרשת – זה לתקופה של שנה, הידני – ובתקופה הזאת אתם תביאו את ההסדר החדש אחרי שתעשו את החישובים הנדרשים.
ג'מעה אזברגה: עד אז יעבדו לפי המתכונת הקיימת היום?
אלי אלאלוף: לפי הקיימת היום.
נעה בן שבת: לא הבנתי מה זה "המתכונת הקיימת היום"?
נעה בן שבת: עד אז, למשך שנה, הרשומה הידנית תהיה מוגבלת למחיר מחירון משרד הבריאות?
אלי אלאלוף: לא כפי שמתבצע היום.
אלי אלאלוף: הם לא הפעילו את זה.
אלי אלאלוף: משרד הבריאות לא פיקח על זה, הקופות השתוללו כפי שהשתוללו.
נעה בן שבת: זאת אומרת שההוראה של התחילה הידנית תהיה רק עוד שנה?
נעה בן שבת: ובתום שנה מה יקרה?
אריאל מייטליס: אני חייב להתנגד לדברים.
אלי אלאלוף: מה אתה מתנגד?
אלי אלאלוף: חבר'ה, אל תשכחו מי אתם.
רקפת לוי: אנחנו לא שוכחים, אנחנו דואגים - - -
אריאל מייטליס: אנחנו נותנים את השירות.
אלי אלאלוף: מי שמחליט זה השלישייה הזאת.
אלי אלאלוף: בבקשה תתאפקו.
אלי אלאלוף: התקנה תעבור עכשיו.
אלי אלאלוף: יהיה מה שיהיה – היא תעבור עכשיו.
נעה בן שבת: ובתום שנה זה יהיה 10 שקלים?
נעה בן שבת: מה יהיה בתום שנה?
אלי אלאלוף: לא, יבואו לוועדת המחירים.
אורן גבע: על פי ההסדר.
אורן גבע: תוך שנה צריך להביא הסדר.
רועי רייכר: תוך שנה אנחנו מביאים הסדר.
אורן גבע: תוך שנה צריך להביא הסדר, במהלך השנה המצב נשאר כמו היום.
רועי רייכר: לגבי הידני.
רועי רייכר: לגבי הדיגיטלי – בסדר.
אלי אלאלוף: לגבי הידני.
אלי אלאלוף: לגבי הדיגיטלי זה 10 שקלים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו צריכים לדאוג שאם הם לא הביאו בתוך שנה - - -
אלי אלאלוף: אתה תהיה פה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אהיה פה אבל אני לא יודע מי יישב במקומך.
נעה בן שבת: אז אנחנו אומרים עוד שנה.
נעה בן שבת: זאת אומרת, תחילת ההוראה הזאת היא ב-25 בדצמבר 2019.
רועי רייכר: אפשר לשאול שאלה?
רועי רייכר: הגבלת הזמן של כל התקנות זה מה שדיברנו עליו קודם?
נעה בן שבת: סליחה, אני רוצה להבהיר: אתם לא הסברתם עדיין שום בקשה לגבי הגבלת תוקף.
נעה בן שבת: אם יש לכם בקשה להגבלת תוקף אני חושבת שראוי שתסבירו את זה לחברי הכנסת, תנמקו את זה ותראו אם זה מתאים לשינוי הזה שחל, שאומרים שההוראה של הרשומות הידניות נכנסת לתוקף רק עוד שנה.
רועי רייכר: אני לא מדבר לגבי מתי זה יכנס לתוקף אלא לגבי כך שזה יהיה כרגע בהגבלת זמן ואחר כך יצטרכו לחדש את התקנות עוד הפעם.
רועי רייכר: אני אסביר למה זה חשוב.
אלי אלאלוף: ההסדר החדש אומר שאין מגבלת זמן.
רועי רייכר: זה מה שאמרנו עכשיו.
אלי אלאלוף: לא, אמרנו רק על הידנית.
אלי אלאלוף: חבר'ה, אני יודע שאתם עובדים קשה ויש לכם יותר מתיק אחד בו-זמנית, אבל הגיע הזמן שתגיעו מוכנים לדיונים ולא מעכשיו לעכשיו.
טל נשרי: רק עוד בקשה אחת קטנה – אנחנו מבקשים שהחל משנת 2020, אחת לשנה משרד הבריאות והקופות יגיעו לוועדה בשביל לדווח על יישום התקנות והאם באמת יש זליגה או אין זליגה.
טל נשרי: כמובן שאם יתברר שיש זליגה משמעותית משרד הבריאות ישקול את צעדיו, האם צריך לבטל את התקנות, לתקן אותן או לשנות אותן.
אלי אלאלוף: את הניסוח תתאמו ביניכם, זה מקובל.
נעה בן שבת: אחת לשנה חובת דיווח של משרד הבריאות ושל הקופות.
אלי אלאלוף: אוקיי, אני מסיים.
הראל בלינדה: שמי הראל בלינדה, אני מאיגוד קופות החולים.
הראל בלינדה: אני רוצה להגיד עוד שתי נקודות שהבנתי שגם סוכמו אבל בכל זאת אני מבקש להעלות אותן, אלה נקודות קטנות יחסית.
הראל בלינדה: אחת, רצינו להחריג מהעניין הזה בקשות שהן כפולות.
הראל בלינדה: מישהו שביקש בקשה, קיבל את החומר - - -
אלי אלאלוף: לא, חבר'ה, אני לא נכנס לסעיפים חדשים, אני מצטער.
הראל בלינדה: אז אי אפשר להשלים את הדברים?
אלי אלאלוף: סגרנו, הגענו לסוף קריאת התקנות.
רקפת לוי: רציתי להזכיר שהנושא של תחימת השנים היה חשוב לנו, לקופות, בעיקר כדי למנוע את הזליגה של חברות הביטוח, שישתמשו בעצם במבוטח להביא את החומר.
רקפת לוי: הן בדרך כלל רוצות תקופות ארוכות והמבוטח בדרך כלל צריך את זה לצרכים שלו לתקופות קצרות.
אלי אלאלוף: אנחנו קבענו מגבלת זמן.
רקפת לוי: אז ביקשנו שזה יהיה בתוקף – אנחנו רצינו שלוש שנים, משרד הבריאות רצה חמש שנים, אבל זה פחות או יותר להגביל את התקופה.
אלי אלאלוף: זה חמש שנים.
נעה בן שבת: לשתי הרשומות, גם לרשומה ידנית וגם דיגיטלית?
אלי אלאלוף: לשתי הרשומות עד חמש שנים אחורה.
אריאל מייטליס: שתי נקודות קצרות: נקודה אחת, יש מידע שמוגדר כמידע רגיש, למשל מידע על בריאות הנפש, מידע על הפסקות הריון וכו'.
אריאל מייטליס: את המידע הזה אנחנו צריכים להפיק כרשומה עצמאית – אני לא מדבר אפילו על התמחור אלא שהתקנות כרגע שותקות בעניין הזה וזה יוצר בעיה.
אריאל מייטליס: זו נקודה אחת.
נעה בן שבת: כי כל ההוראות לגבי היצירה של הרשומות האלה שותקות כרגע - - -
אלי אלאלוף: משרד הבריאות, קבעתם מחירון?
אלי אלאלוף: תתייחסי, בבקשה.
טל נשרי: התשובה היא לא.
טל נשרי: גם יותר מזה, קבענו במסגרת התקנות האלה שרשומה רפואית כוללת את כל המידע הרפואי של אדם בקופה, ואם יש מעט אנשים שיש להם רשומות יותר רגישות ודורשות טיפול מיוחד אז יעשו את הטיפול המיוחד ביחס למעט האנשים האלה.
אריאל מייטליס: אז צריך לתת לזה ביטוי בתקנות, אחרת לא נהיה מוסמכים.
טל נשרי: לא צריך, יש הגדרת רשומה.
טל נשרי: לא צריך.
אריאל מייטליס: כשיבוא אדם מיופה כוח אני צריך ייפוי כוח מיוחד, לצורך העניין, לבריאות הנפש.
אלי אלאלוף: חבר'ה, אי אפשר לקיים דיון כך.
אלי אלאלוף: לא קיבלתם את רשות הדיבור.
אריאל מייטליס: חיכיתי הרבה עד שקיבלתי רשות דיבור.
אלי אלאלוף: קיבלתם רשות דיבור, הפסקתם, גמרנו, עברנו לנקודה אחרת.
ג'מעה אזברגה: לגבי הרשומות – שלא יחשבו שבדיקת דם זו רשומה, בריאות הנפש זה רשומה וכל מיני בדיקות אחרות זה רשומות, חמש רשומות כפול "איקס".
ג'מעה אזברגה: דבר שני, לגבי אנשים נכים למשל, האם הם צריכים גם לשלם אותו דבר?
אלי אלאלוף: כן, לגבי הנכים זה אותו דבר.
אלי אלאלוף: מה הנקודה השנייה שרצית?
אריאל מייטליס: הנקודה השנייה היא לגבי אדם שנפטר.
אריאל מייטליס: התקנות כרגע מאפשרות לקרובים של אדם שנפטר לקבל מידע וזה בסדר.
אריאל מייטליס: בדיון המקצועי שעשינו, עם היועצת המשפטית לוועדה גם, דיברנו על כך שזה יוגבל למשך זמן של 30 יום לאחר הפטירה, שהרי לאחר הפטירה אנשים כבר לא צריכים את התיק לצורך רפואי אלא צרכים אחרים, ודיברנו על כך שזה יימסר לקרוב אחד ולא יבואו שבעה ילדים וכל אחד יקבל את אותן הרשומות.
אריאל מייטליס: אלה דברים שהוסכמו כבר, הוסכמו עם היועצת המשפטית ומשרד הבריאות.
אלי אלאלוף: מלחמות הירושה.
טל נשרי: יש לנו נוסח שאני אקריא אותו שכתבנו יחד אתך: "הוראות תקנה זו החלות לעניין אפוטרופוס יחולו גם לעניין קרוב של מטופל שנפטר, לגבי בקשה שהגיש קרוב אחד כאמור לקבלת רשומה רפואית המתייחסת לטיפולים הרפואיים בששת החודשים שקדמו לפטירה.
טל נשרי: ואפשר להוסיף כאן: "ובלבד שהבקשה הוגשה בתוך 30 ימים מיום הפטירה".
אלי אלאלוף: זה נראה נחמד אבל לא עוזר לפתור בעיות משפחתיות.
אלי אלאלוף: מה יקרה כשההוא שמקבל פעם ראשונה לא מדבר עם מספר שש בבית?
אריאל מייטליס: אז ישלמו את המחיר המלא.
אריאל מייטליס: הרי אנחנו לא מונעים את המידע.
טל נשרי: זה רק לגבי השאלה מי יקבל את התשלום המופחת.
טל נשרי: אי אפשר לקבוע שכל קרובי המשפחה יקבלו כולם – יבוא כל אחד ויבקש בנפרד את המידע – את הרשומות במחיר המופחת.
טל נשרי: בדרך כלל הסיטואציה היא שיש קרובים שנמצאים ליד האדם שנפטר והם פשוט רוצים מיד לקבל את המידע - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: הקודם – זוכה.
אריאל מייטליס: אחרים יקבלו וישלמו.
טל נשרי: האחרים גם יכולים לקבל, רק במחיר מלא.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הקודם זוכה עם ההפחתה.
אלי אלאלוף: סיכמנו, רק הראשון מקבל מחיר מופחת, סגור.
נעה בן שבת: אדוני, כיוון שהרשומה הידנית תהיה לפי מחיר שיקבע בידי ועדת מחירים אז לא צריך בתקנה 3 את תקנת משנה (ב) ולא צריך את המחיר המרבי כי אין לנו מגבלה.
רועי רייכר: גם ב-2(א)(ב).
נעה בן שבת: מה זה 2(א)(ב)?
רועי רייכר: "לעניין תקנות אלה יראו כל אחת מאלה כיחידה אחת של רשומה רפואית.
רועי רייכר: .."
טל נשרי: לא, זו דווקא תקנה חשובה מאוד.
נעה בן שבת: זו רשומה רפואית אחת.
נעה בן שבת: זה נשאר רשומה רפואית אחת, זה לא קשור למחיר.
נעה בן שבת: זה לא קשור למחיר, זה הוראות כלליות.
אריאל מייטליס: ברשותכם, אנחנו לא נוכל לחיות עם הגדרת סעיף 2(א)(2).
אריאל מייטליס: דיברנו על זה גם.
אריאל מייטליס: זו שאלה שבדיוק עליה ועדת המחירים תצטרך לדבר.
אריאל מייטליס: אנחנו מדברים על הגדרה של תיק רפואי ואני אסביר שכשיש תיק רפואי פיזי מקרדיולוג ותיק רפואי פיזי מאורתופד - - -
נעה בן שבת: סליחה, זה נושא שנדון כבר.
נעה בן שבת: דיברתם על העניין הזה.
נעה בן שבת: אתם רציתם שכל מחוז שלכם, כל טיפול, כל יחידה, אבל זה נדון כבר ועמדתכם לא התקבלה.
אריאל מייטליס: אני רוצה לומר שזה חלק ממה שוועדת המחירים תצטרך לדון בו בשביל להבין מה העלויות האמיתיות של הפקת רשומה.
טל נשרי: אז היא תקבע מחיר בהתאם לזה, בסדר, אבל ההגדרה לא תשתנה.
אלי אלאלוף: אני בעד להשאיר עבודה לוועדות אחרות.
אלי אלאלוף: הנוסח הוא ברור.
אלי אלאלוף: הנוסח הוא כפי שקראה היועצת המשפטית שלנו.
אלי אלאלוף: מי בעד התקנות כפי שהובאו ותוקנו במהלך הדיונים בוועדה?
אלי אלאלוף: תצליחו גם לעשות דברים בהמשך.
טל נשרי: אני מבקשת רק להודות לוועדה על אישור התקנות החשובות האלה שהן באמת לטובת מטופלים במדינת ישראל.
טל נשרי: אני מבקשת גם להודות לקופות החולים שעשו מאמץ להגיע להסכמות וגם למשרד האוצר.
טל נשרי: באמת יש חשיבות מאוד גדולה לתקנות האלה בשביל שאזרחים יוכלו לממש את הזכות שלהם לקבל העתק רשומה.
אלי אלאלוף: חברים, אני רוצה להודות לקופות, כאחד שגם השתמש בשירות של אחת מכן, על כל השירותים שאתן נותנות.
אלי אלאלוף: אני הרגשתי את השינוי המהותי של הדיגיטלי.
אלי אלאלוף: אני אומר לכם, יש לי קצת ותק, אני 50 ומשהו שנה באותה קופה, אז אני יכול להגיד לכם שיש שינוי מהותי מדהים בנושא הזה של השירות הדיגיטלי.
אלי אלאלוף: אני לא הולך יותר עם ניירות כי אני מאלה שמאבד אותה.
אלי אלאלוף: כעת אני מגיע וכולם יודעים להוציא את זה דיגיטלית – חוץ ממה שסיפרתי, שאמרו לי שכבר פג תוקפה של ההפניה, אבל מצאו פתרון בסוף.
אלי אלאלוף: תודה, תמשיכו לשרת היטב את האזרחים כי כל הבריאות שלנו תלויה בכם.
אלי אלאלוף: חברים, היום 24 בדצמבר 2018, ט"ז בטבת תשע"ט, השעה 10:39.
אלי אלאלוף: אני שמח שעברנו לנושא יותר חיובי: הצעת חוק להסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, בזכות חבר הכנסת אברהם נגוסה ומספר חברים נוספים, שאינם איתנו אבל רשומים במסמך שבפניכם.
אלי אלאלוף: אברהם, אתה רוצה לפתוח?
אברהם נגוסה: תודה, אדוני היושב-ראש, אני מאוד מודה לך שאתה מקיים את הדיון וגם כדי לזרז ולהעביר את החוק, אני מאוד מודה לך.
אברהם נגוסה: החוק הזה הוא מאוד חשוב כי מדינת ישראל היא מדינה קולטת עלייה.
אברהם נגוסה: עלייה היא אחת מאבני היסוד של המדינה, לחיזוקה כמדינה יהודית ודמוקרטית, וחשוב לנו שהעולים ירגישו שבמדינת ישראל מתקבלים בידיים פתוחות ומשתלבים בחברה.
אברהם נגוסה: היום אנחנו רואים ירידה בעלייה.
אברהם נגוסה: יש עולים שחוזרים מהארץ בחזרה לארץ המוצא שלהם כי לא הצליחו להשתלב פה.
אברהם נגוסה: יש הרבה תחומים, אבל אחד התחומים הוא תעסוקה בתחום הבריאות – רופאים, פרה-רפואיים – מגיעים לפה עם תעודות והם צריכים לעבור מבחנים.
אברהם נגוסה: כדי לעבור מבחנים הם מקבלים מבחן בשפה עברית, לא בשפתם, וזה גורם להם להיכשל.
אברהם נגוסה: ונכשלים, כל זמן שהם נכשלים הם צריכים לשלם אגרה בכל מבחן.
אברהם נגוסה: זה לא רק מבחן אחד, יש מועד ב', מועד ג', אבל הם משלמים את זה.
אברהם נגוסה: אני יודע שכרגע יש איזשהו נוהל שמשרד הקליטה מכסה חלק מההוצאות אבל זה לא מעוגן בחוק.
אברהם נגוסה: מחר לא חייבים.
אברהם נגוסה: לכן זה חשוב, אנחנו צריכים לעגן אותו בחוק כדי שהעולים האלה יהיו פטורים מלשלם כשהם מגיעים להוציא את הרישיון של התעודות שלהם על מנת להשתלב בתעסוקה בתחומים שהם למדו.
אברהם נגוסה: זו מטרת החוק - לתת חיזוק לעולים חדשים להשתלב, להוריד להם את ההוצאות כי מדינת ישראל לא צריכה להרוויח מהעולים, ולקחת את זה כמטרה לקליטת עלייה.
אלי אלאלוף: אני מזדהה מילה במילה עם מה שאמר חברי חבר הכנסת אברהם נגוסה אבל בוא נוסיף ביחד ברכות לשר הקליטה בפועל.
אלי אלאלוף: החדש.
אלי אלאלוף: אנחנו שמחים שהוא נבחר.
אלי אלאלוף: אני בטוח שעם היכולות שלו נוכל לראות את זה.
אלי אלאלוף: אני רק מצטער, באמת כולנו כאזרחים, כמדינה, מצטערים שמספר העולים הלך וירד, ויורד.
אברהם נגוסה: וירד.
אלי אלאלוף: אנחנו לא נשכח שמדינת היהודים זה קודם כול רוב יהודי, וזה מאוד חשוב שנדע את זה, אחרת לא נוכל להיות מדינה יהודית וגם דמוקרטית.
אלי אלאלוף: האם יש הערות מצד המשרדים?
חגי זילברמן: משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: אני רק אגיד שמבחינת האוצר, הם מצטערים וקיבלו נזיפה ממנהלת הוועדה, בצדק, ואני מצטרף למנהלת שלנו, אני חושב שזה לא פייר שאנשי משרד האוצר לא נמצאים אבל הם אישרו שאין בעיה תקציבית.
אלי אלאלוף: יש עלות תקציבית אבל - - -
ענת כהן שמואל: נבקש שהם יעבירו את זה בכתב לוועדה.
אלי אלאלוף: הם יעבירו את זה בכתב.
אלי אלאלוף: זה קשור רק לבריאות?
אלי אלאלוף: אנחנו לא יכולים להתייחס לדברים אחרים, למורים וכו'?
שימרית גיטלין שקד: כרגע, הצעת החוק הספציפית שהגיש חבר הכנסת נגוסה מדברת על הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות.
שימרית גיטלין שקד: זה חוק שמסדיר שמונה או קצת יותר מקצועות בריאות.
אביטל אגמון ברקוביץ: שמונה, כן.
אלי אלאלוף: למה לא מקצועות אחרים?
שימרית גיטלין שקד: זאת הצעת החוק.
אלי אלאלוף: ואי אפשר לתקן אותה?
שימרית גיטלין שקד: אפשר.
אביטל אגמון ברקוביץ: זו אחת הבעיות, אגב.
אברהם נגוסה: אם אפשר לתקן, אני אשמח מאוד.
אלי אלאלוף: אני חושב שצריך להיות פטור לכמה שיותר - במקרה אני זוכר את אשתי עושה בחינות.
אברהם נגוסה: אני אשמח מאוד, אדוני היושב-ראש – אני קודם לא ציינתי – בשבוע שעבר קיימתי דיון בנושא עלייה מצרפת.
אברהם נגוסה: הנתונים: ב-2015 היו כמעט 8,000 עולים בשנה, 7,000 ומשהו, והשנה מסיימים ב-2,700.
אברהם נגוסה: זה הנתון שמשרד הקליטה הציג באותו דיון בשבוע שעבר.
אלי אלאלוף: אז הוא עשה הרבה מאמצים להצליח בזה.
אברהם נגוסה: אז פה יש ירידה.
אברהם נגוסה: מה הסיבות?
אברהם נגוסה: הסיבות הן יותר תעסוקה כי העולים מפחדים להגיע לפה.
אברהם נגוסה: המצב בצרפת לא טוב, זה לא נוח להם להיות בצרפת אבל הם מהגרים לקנדה, לארצות הברית ולאנגליה.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה הרבה יותר מורכב.
אלי אלאלוף: יש איזה תפיסת עולם קצת מוטעית שכל היהודים בצרפת הם עשירים.
אלי אלאלוף: זה מתאים לאנטישמים.
אלי אלאלוף: אבל שנבין, בצרפת יש גם יהודים שחיים מתחת לקו העוני.
אלי אלאלוף: יש שלושה מרכיבים שהם לא ימצאו אוטומטית, בוודאי לא באותה רמה.
אלי אלאלוף: דבר ראשון זה הדיור.
אלי אלאלוף: אין פה פתרונות דיור בדיור הציבורי עבורם.
אלי אלאלוף: בצרפת יש להם דיור ציבורי בתנאים טובים, אפילו יחסית טובים מאוד.
אלי אלאלוף: דבר שני, הקצבאות הן גבוהות יותר מהקצבאות אצלנו בארץ, חוץ משכר מינימום – שזה לא קצבה אבל זה כשהם עובדים.
אלי אלאלוף: ודבר שלישי, יש להם תעסוקה, דבר שמאוד קשה לקבל כשהם מגיעים לפה.
אלי אלאלוף: בשלושת המרכיבים האלה, לחלק מהאוכלוסייה היהודית מצרפת אין פתרונות.
אלי אלאלוף: מי שהולך למיאמי, פלורידה, יש לו את כל הפתרונות וגם את האחרים.
אלי אלאלוף: אבל שנבין, ואם לא נתמקד באוכלוסייה הזאת שנזקקת היום, אבל מחר יכולה להשתלב מדהים ולתרום בצורה מאוד משמעותית, אז מי שיסתכל עליה, לא כולם יכולים לקנות בית באשדוד, בנתניה או ברעננה, או בירושלים ודאי.
אלי אלאלוף: אלה הנקודות המרכזיות למצב של היהודים בצרפת, אבל נחכה לשר החדש שייכנס מחר בבוקר לעבודה ונביא את זה לידיעתו.
אלי אלאלוף: בבקשה, אדוני ממשרד הבריאות.
חגי זילברמן: חגי זילברמן, האגף לרישוי מקצועות רפואיים.
חגי זילברמן: ראשית כול, אני רוצה לפתוח ולהגיד שאנחנו מצטרפים ואנחנו חלק מהמדינה הזאת כמדינה קולטת עלייה.
חגי זילברמן: אנחנו באגף ובכלל במשרד הבריאות עושים רבות למען קליטת העולים, וזה בא לידי ביטוי בכנסים שאנחנו משתתפים, בהקלות רבות שאנחנו עושים לעולים, בשולחנות עגולים שאנחנו עושים אצלנו עם משרדי העולים אחת לחודש כדי לפתור כל מיני בעיות.
אלי אלאלוף: כשאתה אומר משרד העולים, מי האדון?
יונתן רובינשטיין: יונתן רובינשטיין, מעמותת גבהים.
חגי זילברמן: ובנוסף, אם אנחנו כבר מדברים לנושא בחינות, כל עולה חדש שמבקש להיבחן בכל שפה שהיא, אנחנו נעתרים לבקשתו ומתרגמים את הבחינה לשפת האם שלו.
חגי זילברמן: זה בהקשר למה שהזכרת, חבר הכנסת נגוסה.
חגי זילברמן: אנחנו מתרגמים את כל הבחינות לפי בקשות העולים כדי לבוא לקראתם.
חגי זילברמן: אנחנו באים לקראתם ובאמת רוצים שהבחינה תשקף את הידע שלהם, את הידע האמיתי שלהם, ושהשפה לא תהווה מכשול עבורם.
חגי זילברמן: אני לא יודע, עשר שנים, שמונה שנים.
אביטל אגמון ברקוביץ: אבל בשנה האחרונה יותר.
אברהם נגוסה: בשנה האחרונה, יכול להיות.
אביטל אגמון ברקוביץ: בסדר, אבל זה קיים.
אלי אלאלוף: היה פה דיון ואז סיכמנו את הנקודה הזאת.
אביטל אגמון ברקוביץ: נכון.
אברהם נגוסה: גם אצלי בוועדה היה דיון.
חגי זילברמן: יכול להיות.
חגי זילברמן: אני שלוש שנים במשרד, מאז שאני נמצא זה קיים.
ורה אופיר: זה באמת מורכב.
אלי אלאלוף: אני יודע שאפילו משרד הקליטה עזר לכם בתקציב מיוחד, לא?
חגי זילברמן: נכון.
חגי זילברמן: הוא עוזר לנו לתרגם את הבחינות.
שימרית גיטלין שקד: זה היה בתקנות.
חגי זילברמן: לעניין האגרות.
חגי זילברמן: לפני כשש שנים נכנסה פרויקטורית למשרד הבריאות, ללשכה המשפטית, שייעודה הוא לעשות הסדרה בכל נושא האגרות.
חגי זילברמן: היו מקרים של מקצועות שיש בהם אגרה גבוהה, מקצועות שיש בהם אגרה נמוכה.
אביטל אגמון ברקוביץ: בכל המקצועות.
חגי זילברמן: לא הייתה אחידות בין המקצועות, גם בתשלום לבחינות וגם בתשלום לתעודות או רישיונות.
חגי זילברמן: אחרי ארבע שנים של עבודה מאוד קשה עשו הסדרה ויצרנו בעצם מצב שיש שוויון ויש צדק בנושא תשלום האגרה בכל מקצועות הבריאות, כולל מקצועות הרפואה, רפואת שיניים, רוקחות, כך שאף אחד לא יקופח.
חגי זילברמן: מה שעשינו, הוספנו עוד מקצועות שכמובן לא שילמו אגרה ובזה גם הורדנו את סכום האגרה שצריך לשלם.
חגי זילברמן: ההסדרה הזאת הסתיימה לפני שנתיים, יצאנו לדרך ועד עכשיו זה עובד מצוין.
חגי זילברמן: אנחנו לא קיבלנו שום פנייה לגבי האגרה.
אלי אלאלוף: כמה בקשות בשנה יש לכם בממוצע?
חגי זילברמן: הבקשות הן לבחינות רישוי, כל מי שניגש לבחינת רישוי.
חגי זילברמן: אגב, לבחינת רישוי, אנחנו כמשרד הבריאות משלמים למי שכותב את השאלות - - -
אלי אלאלוף: תשלם, זה טוב, אבל כמה אנשים מבקשים רישוי?
חגי זילברמן: כמה אלפים.
חגי זילברמן: אלפים בכל המקצועות.
ורה אופיר: אבל אין נתון כמה מהם עולים.
חגי זילברמן: בגלל זה אני אומר לגבי העולים.
חגי זילברמן: אנחנו לא יודעים אם מי שנבחן הוא עולה, הוא תושב חוזר.
אלי אלאלוף: מה הבעיה להוסיף לשאלון נקודה אחת?
חגי זילברמן: אנחנו לא מוסיפים את זה לשאלון.