GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעה בן שבת: אני גם ביררתי ובדקתי ואין לנו אפשרות לעשות את זה.
נעה בן שבת: צריך לקבוע הוראת תחילה עם איזשהו מועד.
נעה בן שבת: אם רוצים, אפשר לתת יותר זמן.
אלי אלאלוף: נגיד תשעה חודשים.
ישראל נסים: ואם ייקח להם חצי שנה?
אלי אלאלוף: מה המנגנון כדי להחזיר את זה לכאן?
נעה בן שבת: המנגנון להחזיר לתיקונים, השר יבוא ויאריך את המועד וישנה את המועד או יתקן את התקנות.
מרדכי אלישע: אני חושב שאפשר לקבוע גם שבעה חודשים.
ישראל נסים: היצרנים לא יתחילו לייצר עד שלא יהיה מכון תקנים כי מחר מכון התקנים ייתן הערה, אז בינתיים בתקופה של שלושת החודשים שהם ייצרו, ילך לפח עוד פעם?
סיגל מרד אברג'ל: היצרנים ממשיכים לייצר גם היום.
סיגל מרד אברג'ל: היצרנים לא עצרו את פעולות הייצור שלהם.
ישראל נסים: מדברים על החדש.
עדי כפרי: היצרנים צריכים לתת את הפרטים שמופיעים בתקן.
עדי כפרי: אנחנו לא ממציאים כאן את הגלגל.
עדי כפרי: אני לא דורש ממך או לצורך העניין מכון התקנים לא יבדוק אותך על מוצר שלא קיים בתקן.
עדי כפרי: כל עניין המעקות, המצמדות, כל הדברים האלה מופיעים שחור על גבי לבן, מה הדרישות שלהם בתקן.
עדי כפרי: אני כמכון התקנים בא ובודק את המוצר שלך.
עדי כפרי: אני לא אומר לך איך לייצר אותו.
עדי כפרי: אני בודק שהוא עומד בתקן.
אלי אלאלוף: אני ממש מתחיל לקבל אלרגיה להתייעצויות האלה.
אלי אלאלוף: שמענו ממך שאתה צריך חודשיים וחצי.
עדי כפרי: זאת ההערכה שלנו כרגע.
אלי אלאלוף: אם נגזים ונגיד שלושה חודשים, זה סביר.
אלי אלאלוף: היצרנים, כמה זמן?
יעקב נרקונסקי: מבחינת ייצור.
יעקב נרקונסקי: על מנת להקים את קווי הייצור המינימליים, אני צריך חודשיים.
יעקב נרקונסקי: תשימו לב, אני צריך לייצר.
סיגל מרד אברג'ל: כבר היום אתה מייצר לפי התקן.
יעקב נרקונסקי: לא את הפריטים האלה.
יצחק יוסף לקס: אתם משנים את התקן.
סיגל מרד אברג'ל: אני לא משנה את התקן.
קריאה: אתה משפר את הישן.
יעקב נרקונסקי: אני צריך לייצר מיליון פריטים ואם אתם נותנים לי תקופה של שנה, זה נותן לי פחות או יותר בין 80,000 ל-100,000 פריטים לחודש.
יעקב נרקונסקי: אנחנו שני יצרנים.
יעקב נרקונסקי: אין יצרנים אחרים במדינת ישראל.
אלי אלאלוף: ואתם מסוגלים לייצר את הכמות הזאת?
יעקב נרקונסקי: במידה ואנחנו נתכונן כמו שצריך ויהיה לנו את אישור מכון התקנים, אנחנו נייצר את זה.
אלי אלאלוף: תוך כמה זמן?
יעקב נרקונסקי: אני צריך בין שנה לפחות לשנה וחצי.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל אתה לא היצרן היחידי במשק.
יעקב נרקונסקי: שני יצרנים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הכוונה היא שאתה לבד לא תהיה חייב לספק לכל קבלני הפיגומים.
סיגל מרד אברג'ל: יש כאן איזושהי עננה שהם לא יודעים לא איך יבדקו אותם ולא מה אומרות דרישות התקן.
סיגל מרד אברג'ל: גם את זה אני אומרת כאן.
סיגל מרד אברג'ל: יש כאן אנשים שאומרים במפורש שהם לא יודעים מה דורש מהם התקן.
עדי כפרי: שקודם כל יקראו את דרישות התקן.
סיגל מרד אברג'ל: האם אפשר שבאופן משותף בחודש הקרוב נקבל על עצמנו, אנחנו ואתם, לעשות יום עיון כדי להנגיש להם גם את ההוראות וגם כדי לדבר על תהליך הבדיקה?
קריאה: ותרגום התקן כמובן.
סמי שמואל שלום: התרגום, תוך שבועיים-שלושה, יהיה.
סיגל מרד אברג'ל: אם כך, כל השאלות הכבדות בעצם מתפוגגות החל מעוד חודש.
סיגל מרד אברג'ל: בעוד חודש אתם כבר כן יודעים מה מצופה מכם.
סיגל מרד אברג'ל: יש כאן גם אחריות של גוף כמו מכון התקנים ואנחנו שבעצם סיפקנו לכם מידע.
סיגל מרד אברג'ל: , אנחנו לא נבוא ונדרוש דרישות שסותרות את המידע שסיפקנו לכם.
סיגל מרד אברג'ל: יש כאן אחריות לתכנים שיועברו.
סיגל מרד אברג'ל: זאת אומרת שמבחינת יכולת ההיערכות, אנחנו נותנים יכולת היערכות.
יצחק מורי: בכל מקרה הוא מבקש שנה כדי לייצר את זה.
סיגל מרד אברג'ל: הוא מבקש שנה אבל הוא גם יודע לספר לנו כאן בוועדה במהלך כל הדיונים שהוא כבר מייצר לפי התקן האירופאי.
ישראל נסים: משרד העבודה ארבע שנים לא מתקן את התקן.
ישראל נסים: איך אנחנו יודעים?
סיגל מרד אברג'ל: התקן האירופאי לא צריך שום היערכות.
מרדכי אלישע: אנחנו גם לא עושים מונופולים, עם כל הכבוד.
מרדכי אלישע: אם צריך לייבא, לייבא.
מרדכי אלישע: אנחנו לא עושים מונופולים.
מרדכי אלישע: הוא לא ייצר לכל המשק עכשיו.
רוני פנחס: אבל אתם רוצים להביא את המונופולים מאירופה.
מרדכי אלישע: אין מונופולים מאירופה.
רוני פנחס: יש מונופולים.
רוני פנחס: אתם רוצים לסגור את השוק של העובדים בישראל.
רוני פנחס: אתם מעוניינים להביא רק מאירופה.
רוני פנחס: זו המטרה שלכם.
מאיר שמש: סיגל, במשך השנה הזאת, אם היום יש מיליון פיגומים, כל חודש ייכנסו 100,000.
מאיר שמש: זה ייראה במרחב הציבורי.
מאיר שמש: כולם יראו.
מאיר שמש: יראו שמתחילה התקדמות.
סיגל מרד אברג'ל: את ההתקדמות היינו אמורים לראות מ-2014 עד 2016.
מאיר שמש: למה לא קראת לנו?
מאיר שמש: את משרד העבודה.
מאיר שמש: אנחנו לא שקופים.
מאיר שמש: יכולתם לקרוא לנו.
קריאה: אם את היית אוכפת את זה, הקבלנים היו מחויבים לשלם עלויות.
יצחק מורי: בגלל האחריות, אנחנו עדיין רוצים את זה.
אלי אלאלוף: את חושבת שמיליון פריטים מייצרים ביום?
אלי אלאלוף: מייצרים בשנה?
אלי אלאלוף: מייצרים ומלמדים בשנה?
אלי אלאלוף: מה זה הוויכוח?
אלי אלאלוף: שנים לא עשיתם את זה.
אלי אלאלוף: לא טיפלתם זה והם פעלו.
סיגל מרד אברג'ל: זה לא נכון לומר שאנחנו לא טיפלנו בזה כי יש אחריות של יצרן, יש אחריות של יבואן ויש אחריות של מוכר.
אלי אלאלוף: חבר'ה, תמשיכו.
אלי אלאלוף: לי אין יותר סבלנות.
מאיר שמש: אתם רוצים שהוא יסגור את הישיבה?
אלי אלאלוף: אני מציע לכם ללכת לעשות שיעורי בית ובעוד שבועיים נחזור לכאן.
אלי אלאלוף: תבואו עם דברים מאוד קונקרטיים ובדוקים ואנחנו נעזור לכם להעביר את התקנות.
אלי אלאלוף: אין לי יותר סבלנות.
אלי אלאלוף: בואו נשלים את הנקודות שלא דנו בהן.
נעה בן שבת: אדוני, עוד הצעה.
נעה בן שבת: אולי אפשר לחשוב על הפרדה בין ההוראות שנוגעות להחלה של התקן לבין ההוראות שדורשות את שאר התיקונים.
נעה בן שבת: למשל בנייה על ידי בונה פיגומים מקצועי, תכנון על ידי מתכנן, הוראות כאלה שאפשר להכניס אותן לתוקף.
עבד אל חכים חאג' יחיא: בפרק זמן יותר קצר.
מרדכי אלישע: אדוני היושב ראש, אם אפשר שנעשה כולנו קצת חושבים.
מרדכי אלישע: נגיע מחר בבוקר.
קריאה: למה לא נגמור את זה היום?
אלי אלאלוף: אתם לא רוצים.
אלי אלאלוף: יש לכם יועצים מוזרים ואני לא מבין מה התפקיד שלהם בכוח.
אלי אלאלוף: יש כאן כל מיני יועצים מוזרים.
רוני פנחס: הם מונחים מלמעלה והם לא מעוניינים להפקיר חיי אדם.
אלי אלאלוף: זמן חברי הכנסת הוא לא פחות יקר משלכם.
אלי אלאלוף: הבאנו לכאן דבר שלדעתי הוא מבושל ב-90-80 אחוזים.
ישראל נסים: אתה שם לב שהתהפכו כאן היוצרות.
אלי אלאלוף: הגענו רק לבעיה של הזמן הנדרש כדי להיערך.
אלי אלאלוף: אמרנו לכם, וזאת לא פעם ראשונה שעושים תקנות אתכם, שתחזרו.
מרדכי אלישע: בכל הדיונים שדיברנו עד היום, בכל הוועדות, דיברנו על החלת תקן על פיגומים במיידי.
מרדכי אלישע: אני מרגיש או לפחות רואה שהדברים לא הולכים לשם.
מרדכי אלישע: אנחנו רצינו לשמור על חיי העובדים ואני עכשיו מרגיש, אני מבין את מה שהם אומרים, שכבר כל הדיון, כמו שדיברנו במשך חודשים רבים והתכוננו והיו לנו דיונים, הכול פתאום - - -
ישראל נסים: לא התייעצתם אתנו.
יצחק מורי: ישבנו שש שעות אתמול והגענו להישגים.
יצחק מורי: אלה הישגים של ארבע שנים.
מרדכי אלישע: ברשותך אדוני היושב ראש, אנחנו דבקים בעמדתנו.
מרדכי אלישע: אנחנו רוצים להחיל את זה כמה שיותר מהר.
מרדכי אלישע: אז לא נעשה אכיפה שתהיה תוך שישה חודשים אבל אני מבקש שנחיל את התקן החדש של הפיגומים על הקומות הגבוהות לפחות במיידי, כמו שאמרנו תוך חצי שנה.
מרדכי אלישע: היום הם שואלים איפה היינו, אז הנה האחריות.
מרדכי אלישע: הייתם אחראים גם אתמול.
ישראל נסים: תן לנו פתרון.
ישראל נסים: תביא לנו פיגום.
קריאה: אם יש לך פתרון, אני מחר עומד בתקן האירופאי.
רוני פנחס: משרד התחבורה שינה את החוק לגבי החלקיקים - - -
מרדכי אלישע: אנחנו לא מדברים על משרד התחבורה.
מרדכי אלישע: אנחנו מדברים על זה מעל שנה.
ישראל נסים: אתה לא נותן פתרון כלכלי.
ישראל נסים: אתה מטיל עלינו את הפתרון הכלכלי.
אלי אלאלוף: חברים, אני מודה לכולם.
אלי אלאלוף: אנחנו נקבל ממשרד העבודה, והבנתי מהקבלניים שיש לנו את ההסכמה שלהם להמשיך ולדון בהקדם האפשרי, אנחנו נכנס את הוועדה.
אלי אלאלוף: היום ה-1 לינואר, 2019, כ"ד בטבת תשע"ט.
אלי אלאלוף: הנושא: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיון מס' 210), של חבר הכנסת אחמד טיבי, עם התמיכה שלי בשמחה.
אחמד טיבי: תזכורת.
אחמד טיבי: יחד אתך אנחנו שנים פעלנו שנים פעלנו כדי להבטיח הקדמת תשלום גמלה לציבור לפני חגים, כדי שכל שנה לא נתקשר לביטוח לאומי, לשר, וחברי כנסת ישקיעו מאמץ.
אחמד טיבי: אנחנו מעגנים בחוק הקדמת תשלום גמלה, בסכום עם המוסד לביטוח לאומי, משרד העבודה, והוועדה לכל הדתות - יהודים, מוסלמים, נוצרים ודרוזים.
אחמד טיבי: כי, כידוע לך, לפני חג יש משפחות שרוצות להוציא כסף לחגוג, ילדים, צרכים, נזקקים וכדומה.
אחמד טיבי: זה חוק חברתי, סוציאלי ממדרגה ראשונה.
אחמד טיבי: אני מודה לך, אדוני היושב-ראש, על ההיענות, על ההקשבה, על הדחיפה ועל העזרה הבלתי נגמרת.
אלי אלאלוף: ברשותך, בנוסף לכל הדברים המאוד חשובים שלך, אני רוצה לציין שעד עכשיו הביטוח הלאומי השתדל מי פעם השתדל מדי פעם לעשות בהחלטה נקודתית, מינהלית, את הדברים האלה, אבל החוק מאפשר להם בצורה שיטתית לעשות את זה בלי לשכוח ובלי לשנות את ההתנהגות שלהם, היום הם עשו את זה.
אלי אלאלוף: אני באמת מודה לך על הרגישות.
אלי אלאלוף: מודה למנכ"ל הביטוח הלאומי, ולשר העבודה והרווחה שהם תמכו בהצעה זו.
יוסף פולסקי: אני מהלשכה המשפטית, המוסד לביטוח הלאומי.
יוסף פולסקי: אני מברך גם את היושב-ראש והצוות שלו, גם את חבר הכנסת את צוותו.
יוסף פולסקי: באמת, ישבנו עם הגורמים המקצועיים והגענו לנוסח מוסכם, וכמו שאדוני אמר, זה משקף בעצם את המצב הקיים, גם המצב הקיים, אדוני, אנחנו מפרסמים באתר אינטרנט, ומיידעים את הציבור.
יוסף פולסקי: אז כאמור זה מעגן את זה בחקיקה ראשית.
יוסף פולסקי: אני כמובן מברך את הצוות המשפטי המדהים של הוועדה, בראשותה של נועה ושמרית שליוותה את ההצעה הזאת.
יוסף פולסקי: זה כאמור נוסח מוסכם.
דניאל בלמס: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 210) הקדמת המועד לתשלום גמלה, התשע"ט-2018.
דניאל בלמס: תיקון סעיף 317.
דניאל בלמס: בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995, בסעיף 317, האמור, ויסומן א, ואחריו יבוא ב.
דניאל בלמס: המוסד יפרסם באתר האינטרנט שלו בתחילת כל שנה קלנדרית את החגים שלפניהם הוקדם תשלום גמלה לזכאים, את הגמלאות שתשלומן יוקדם ואת המועדים שבהם ישולמו הגמלאות לפני החג, והוא רשאי לשנות את הפרטים האמורים.
נעה בן שבת: כך, אדוני, יוכלו לדעת ולהיערך בהתאם לכל מי שמחכה לתשלום הגמלה.
נעה בן שבת: אני רוצה רק להעיר, אדוני, אני מצטערת שאני צריכה להגיד את זה, אבל אני אומרת.
נעה בן שבת: הצעת החוק הזו, תעלה לאישור של ועדת ההסכמות.
נעה בן שבת: אנחנו נעשה מאמץ להכין אותה במועד.
נעה בן שבת: אני מקווה שהדבר התאפשר.
נעה בן שבת: אני לא יכולה להתחייב שאכן כך יהיה.
אלי אלאלוף: למרות האזהרות, אנחנו סומכים עליך באופן מלא.
אלי אלאלוף: כולנו מברכים, וזה תענוג.
אלי אלאלוף: ניגש להצבעה.
אחמד טיבי: תודה, אדוני היושב-ראש, אני, אמנם לא חבר ועדת העבודה והרווחה, אבל אני חבר כנסת ותיק.
אחמד טיבי: אני מבקר רבות בוועדות.
אחמד טיבי: ביקרתי כאן רבות.
אחמד טיבי: עבדתי יחד אתך, חבר הכנסת אלאלוף, יושב ראש-הוועדה בנושאים רבים בהצעות חוק - בנושאים שקשורים לדיני עבודה, רווחה וענייני הציבור.
אחמד טיבי: היה תענוג לעבוד אתך.
אחמד טיבי: אתה אדם עם קשב רב למצוקות, לצרכים של האזרח הפשוט, של החברה על כל גווניה.
אחמד טיבי: לרבות, הקשבת לתלונות והצרכים של האזרח הפשוט.
אחמד טיבי: כבוד לכנסת שהיית יושב-ראש הוועדה, ועדת העבודה והרווחה, תפקיד שהלם אותך יותר.
אחמד טיבי: השרת אווירה טובה גם על כל חברי הבית – קואליציה, אופוזיציה, אי אפשר היה להבין פה מי קואליציה מי אופוזיציה, בגלל הדרך שבה ניהלת את הוועדה.
אחמד טיבי: גם כשהיו מכשולים דחפת מול משרדי הממשלה.
אחמד טיבי: עזרת לנו חברי הכנסת רבות.
אחמד טיבי: בכנסת הבאה, אם אני אבחר, אני ארגיש בחסרונך.
אחמד טיבי: באמצעותך, אני גם רוצה להודות לצוות הוועדה, ליועצת המשפטית, המקצועית לעילא של הוועדה.
אחמד טיבי: למנהלת הוועדה, לרשמת, ליועצים המשפטיים, ולצוות האישי שלך.
אחמד טיבי: הרבה תודה.
אלי אלאלוף: אם כבר.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד, אחד הדברים שנותן לי סיפוק רב, אחמד, זו האפשרות שלנו, שלך, והחברים שלך, שהם כבר היום, אני מרשה לקרוא להם חברים שלי, שיהודים וערבים יכולים לעשות דברים חיוביים למדינה הזאת באחריות מלאה.
אלי אלאלוף: באמת, בשבילי זו אולי החוויה.
אלי אלאלוף: חוויה הכי מרכזית בתקופה הזאת, להראות שיהודים וערבים במדינה הזאת יחיו ביחד.
אחמד טיבי: מול החוקים האלה, התאחדנו והצלחנו לעזור לכולם.
אלי אלאלוף: תודה לכם, הביטוח הלאומי.
אחמד טיבי: אני דיברתי עם מר שפיגלר, הוא היה קואופרטיבי לחלוטין.
אחמד טיבי: תעבירו לו את תודתי.
אוסאמה סעדי: רק משפט להיפרד ממך.
אוסאמה סעדי: שלום, אדוני היושב-ראש, באמת, זו הזדמנות להגיד לך כל הכבוד.
אוסאמה סעדי: מגיע לך תודות מכל האוכלוסיות, במיוחד האוכלוסיות החלשות, במיוחד מהאוכלוסייה שאנחנו מייצגים, האוכלוסייה הערבית שאנחנו עשינו רבות בוועדה הזאת.
אוסאמה סעדי: גם עשית המון למען מה שאמרת עכשיו בסיכום של הקירוב מול הגל העכור של הגזענות ושל חקיקה גזענית.
אוסאמה סעדי: הוועדה הזאת התבלטה באמת בעשרות חוקים חברתיים.
אוסאמה סעדי: ואחרון, אחרון, החוק הזה שבאמת מקבע סוף סוף, שלא כל פעם היינו צריכים לפנות לפני כל חג גם למוסלמים, גם לנוצרים, גם ליהודים, והיינו צריכים כל חברי הכנסת ודרוזים לפנות לשר ולמנכ"ל.
אוסאמה סעדי: זכינו לשיתוף פעולה מול המוסד לביטוח לאומי.
אוסאמה סעדי: זו הצעת חוק חברתית ביותר.
אוסאמה סעדי: אנחנו מאחלים לך המון בריאות והמון הצלחה לאן שתפנה.
אלי אלאלוף: היום ה-30 בדצמבר 2018, כ"ב בטבת התשע"ט, השעה 11:04.
אלי אלאלוף: על סדר היום הצעת חוק דמי מחלה (היעדרות בשל תרומת איבר על ידי בן זוג או הורה) (תיקוני חקיקה), התשע"ט-2018, של חבר הכנסת ינון אזולאי וקבוצת חברים, בתוכם גם אני.
אלי אלאלוף: אני שומע שיש כאילו מגבלה ולכן תיזהרו, אני לא מסכים.
ינון אזולאי: בקצרה.
ינון אזולאי: מהות החוק היא שדמי מחלה יינתנו לבן זוג שתורם כליה, ואמרנו הורה או בן של אותו אחד, שבעה ימים נוספים, בנוסף לשישה ימים האמורים היום בחוק במסגרת דמי המחלה שלו.
ינון אזולאי: בן הזוג יוכל במקביל - גם עם הילד שלו או הורה במקביל עם הילד או בן הזוג – לקבל את חופשת המחלה הזאת.
אלי אלאלוף: יש התנגדויות?
תמר אשכנזי: אני מנהלת המרכז הלאומי להשתלות במשרד הבריאות.
תמר אשכנזי: קודם כל, תבורכו.
תמר אשכנזי: אני לא הייתי מעורבת קודם אלא רק עכשיו.
תמר אשכנזי: אתם בעצם אומרים בן זוג או ילד.
ינון אזולאי: בן זוג וילד או הורה ובן זוג.
ינון אזולאי: כלומר, במקביל יהיה אפשר בן זוג עם עוד אחד על חשבון חופשת המחלה שלהם, שיש להם היום בחוק.
ינון אזולאי: כיום יש להם שישה ימים.
תמר אשכנזי: למי זה להם?
תמר אשכנזי: לתורם.
ינון אזולאי: לבן הזוג של התורם או להורה או לילד.
ינון אזולאי: הם יכולים לתת שישה ימים מדמי המחלה שלהם.
ינון אזולאי: אנחנו מוסיפים להם בחוק הזה עוד שבעה ימים בתוך דמי המחלה שיש להם, 18 ימים או כל אחד לפי ההסכם שיש לו.
תמר אשכנזי: השאלה היחידה שיש לי, ואולי היא מאוד בשוליים אבל מכיוון שאני פוגשת כמעט את כל התורמים, לפחות אלה שאין להם קשר משפחתי, ועל אחרים אני קוראת את התיק, הוועדות בבתי החולים, יכול להיווצר מצב שאישה למשל תורמת לבעלה, אין כרגע ילדים בארץ, אז הם לא יקבלו?
תמר אשכנזי: דווקא שם נגיד זה יותר קשה.
תמר אשכנזי: יש מצב גם של אח?
תמר אשכנזי: אולי זה לא כזה נפוץ.
ינון אזולאי: אמרנו בפעם שעברה קרבה ראשונה.
תמר אשכנזי: זה לא היה כתוב.
ינון אזולאי: דיברנו על הוספת האח אבל הורה, ודאי שזה נוסף כאן וגם ילד.
ינון אזולאי: לגבי האח, אני לא יודע למה בסופו של דבר זה לא נמצא.
נעה בן שבת: כרגע אחים לא נכנסו.
נעה בן שבת: נכנסנו לחוקים הקיימים – חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת הורה) וחוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת בן זוג), אלה החוקים הרלוונטיים לצורך העניין.
נעה בן שבת: קשרים אחרים, בסופו של דבר זה מאפשר זכות לניצול ואנשים יכולים להיעדר על חשבון ימי המחלה.
ינון אזולאי: לא רצינו לפתוח את זה יותר מדי.
תמר אשכנזי: לא התוספת למה שמגיע אלא עצמאית, בלי התוספת.
תמר אשכנזי: אפילו לכמה הימים הראשונים בבית חולים.
נעה בן שבת: אין היום זכות דמי מחלה להיעדרות בשל מחלת אח.
אלי אלאלוף: קרוב מדרגה ראשונה.
אלי אלאלוף: זה עוד בונוס כדי לאפשר תרומת איברים שזה מוצר נדיר.
נעה בן שבת: אני רוצה לומר איזה בעיות עלו ולהסביר.
נעה בן שבת: הוצע בדיון הקודם לקריאה ראשונה, מה שעבר, נוסח שהגביל את האפשרות של בן הזוג להיעדר אם ילדיו של בן הזוג נעדרו מכוח אותה זכאות וגם הגביל את הזכאות המצטברת שלהם, של הילדים ושל בן הזוג לשבעה ימים בסך הכול.
נעה בן שבת: כרגע הנוסח המוצע כאן הוא לא כולל את ההגבלה הזאת.
נעה בן שבת: אני מבינה שהגורמים דיברו ביניהם.
נעה בן שבת: אני פשוט לא טיפלתי בהצעה מהתחלה אבל אני מבינה שהגורמים דיברו ביניהם על כך והיום קיבלתי פנייה מסיגל סודאי מאיגוד לשכות המסחר שאמרה שזה לא בסדר להסיר את ההגבלה הזאת, וממיכל חילי וקסמן מהתאחדות התעשיינים שגם היא מאוד זעמה על התיקון הזה ואמרה שהנה כשיש בן זוג שצריך להיעדר למחלת הילד שלו, דורשים שבן הזוג האחר לא ייעדר למחלת הילד, ובין אחים דורשים שהאחים לא ייעדרו באותו זמן לגבי מחלת הוריהם ולכן למה כאן אנחנו מאפשרים את ההיעדרות במשותף.
נעה בן שבת: התשובה שאנחנו קיבלנו גם ממשרד העבודה, אני יודעת שזו עמדתו, הייתה שעמדתם לא לשנות מהמצב הקיים בחוקי דמי מחלה.
נעה בן שבת: בחוקי דמי מחלה לא מביאים בחשבון כאשר מדברים על מחלת בן זוג.
נעה בן שבת: אנחנו לא שואלים את עצמנו האם הילדים של אותו אדם יכולים להיעדר או לא יכולים להיעדר.
נעה בן שבת: אותו דבר לגבי מחלת הורה.
נעה בן שבת: היום לא שואלים האם בנוסף לילדים, אומרים שהילדים לא יוכלו להיעדר באותו זמן.
ינון אזולאי: שני ילדים באותו זמן.
נעה בן שבת: שני ילדים לא יוכלו להיעדר באותו זמן.
ינון אזולאי: אבל הורה וילד יכולים.
נעה בן שבת: זאת הייתה התשובה כמו שהבנו אותה ממשרד העבודה.
נעה בן שבת: לכן הנוסח הזה מוצע.
אלי אלאלוף: למה למעסיקים יש SAY בדבר הזה?
נעה בן שבת: הם יצטרכו לשלם על כל מי שתורם איברים.
נעה בן שבת: יכול להיות מבחינתם שגם בן הזוג וגם הילד ייעדרו באותו יום, על אותו יום עבודה, ולכאורה זו היעדרות מיותרת מבחינתם כי שני גורמים נעדרים עבור אדם אחד.
ינון אזולאי: אדם אחד מאושפז שלושה חודשים.
ינון אזולאי: במחלה רגילה זה כן אפשרי.
ינון אזולאי: זה האבסורד.
ינון אזולאי: במחלה רגילה זה כן אפשרי ובתרומה אתה רוצה להגביל את זה.
ינון אזולאי: זה לא הגיוני.
נעה בן שבת: אדוני, אני אומרת את הדברים כי הם ביקשו שאני אבטא את עמדתם.
אלי אלאלוף: הופכים את היועצת המשפטית שלנו לדוברת שלהם.
נעה בן שבת: אני רק מסבירה שבהקשר הזה התשובה שלי להם הייתה שכך זה כל חוקי דמי מחלה.
נעה בן שבת: אם רוצים לשנות את ההסדר, אנחנו צריכים לחשוב על זה קצת יותר, איך רוצים לשנות את ההסדר, מה האיזונים שצריך לעשות, איזה טפסים אבל זה צריך לעשות כחשיבה רוחבית.
נעה בן שבת: אם רוצים לשנות את זה לגבי כל דמי מחלה, נעשה את זה כחשיבה רוחבית ולא אגב התיקון הזה.
נעה בן שבת: אדוני, זו התשובה אבל גם לשאלה מדוע אנחנו לא מרחיבים כרגע לאח או לגורמים אחרים, אדם שהוא ערירי, אולי יש מישהו אחר שיכול לסעוד אותו, כי אנחנו כרגע לא רוצים לפתוח בזמן הקצר הזה את כל מרחב הנושאים האלה ולשנות דברים מאוד יסודיים בנושא של דמי מחלה.
אלי אלאלוף: מה אומרים המשרדים הממשלתיים בסוגיה הזאת?
יעל לינדנברג: אגף התקציבים, משרד האוצר.
יעל לינדנברג: גם אלינו הגיעה העמדה של המעסיקים כפי שצוינה ולכן בסופו של דבר באמת הוחלט להיצמד לנוסח הקיים בחקיקה.
יעל לינדנברג: המחוקק היום לא מתייחס ספציפית לסוגיה הזאת ומקשר בעצם בין מחלת הורה למחלת בן זוג.
יעל לינדנברג: לכן אמרנו שכרגע, נכון להיום לחוק הספציפי הזה, נכון להיצמד לחקיקה הקיימת ולאי התייחסות של המחוקק ספציפית לסוגיה הזאת.
אלי אלאלוף: אתה מוכן לקבל את העמדה הזאת?
ינון אזולאי: אתם מתפתלים כאן כך שבסופו של דבר זה יגיע לפתחו של בית הדין לעבודה.
ינון אזולאי: אני רוצה שזה יהיה ברור, שאדם שתורם איבר יוכל בן הזוג שלו – או בנוסף הורה או ילד – במקביל לקבל כמו במחלה רגילה.
ינון אזולאי: שזה יהיה ברור.
יעל לינדנברג: זה בדיוק מה שאני אומרת.
יעל לינדנברג: כמו במחלה רגילה ולכן זה חוק שהוא לא נפרד.
יעל לינדנברג: לכן זה חוק לא נפרד ומוחל בחוק הקיים.
יעל לינדנברג: משרד העבודה יכול לתקן אותי אם אני טועה אבל בעצם מחילים את כל החקיקה הקיימת על המקרה של תרומת איברים ולא עושים את זה בחוק נפרד כפי שעלה בעבר.
ינון אזולאי: אני רוצה לשמוע את משרד העבודה שנמצא כאן.
ינון אזולאי: שיסבירו את זה.
תמר מתתיהו: משרד העבודה.
תמר מתתיהו: הנוסח כפי שהוצג על ידי חבר הכנסת הוא באמת הנוסח שאנחנו הצענו וביקשנו שיהיה, שתהיה אפשרות לקחת במקביל כמו שבעצם קיים היום למקרה היותר שכיח של מחלת הורה ושל מחלת בן זוג, כאשר החוק לא שולל את האפשרות לקחת את זה במקביל.
תמר מתתיהו: לכן, דווקא במקרה הספציפי שבאמת לא מהווה הרבה מקרים, אם אנחנו חושבים על מעסיקים, אנחנו חושבים שלא נכון דווקא כאן לשלול את זה תוך כדי שאנחנו משנים את ההסדרים הקיימים.
נעה בן שבת: לגבי השאלה שלהם.
נעה בן שבת: הם אומרים שסיוע לבן משפחה מכל עילה מכל חוקי המחלה השונים לא יכול שיינתן למספר גורמים זכאים בזמן שהחולה הוא אחד בלבד.
נעה בן שבת: מה את אומרת על אמירה כזאת?
תמר מתתיהו: בפועל אנחנו רואים שזה לא ממש נכון.
תמר מתתיהו: שאם אדם מאושפז, בני המשפחה מתאגדים סביבו וזה לא משנה כמה מעסיקים שונים.
ינון אזולאי: הם לא לוקחים את זה ביחד.
ינון אזולאי: הם לוקחים שלושה חודשים, שבוע, ושבוע נוסף.
תמר מתתיהו: לפעמים עושים תורנויות ביניהם.
תמר מתתיהו: אם יש יום אחד במקביל או כמה ימים במקביל, צריך לאפשר את זה.
נעה בן שבת: אבל אתם לא תאפשרו מקביל לילדים של אותו אדם.
תמר מתתיהו: זה כבר קיים בתקנות.
ינון אזולאי: זה קיים בחוק.
תמר מתתיהו: שאין את האפשרות הזאת.
תמר מתתיהו: גם לא במקרה של מחלת ילד.
ינון אזולאי: הנוסח שכרגע יש לנו, הוא מותיר מקום לפרשנות או שאותו דבר כמו שאמרת?
תמר מתתיהו: לדעתי הוא במפורש מהבחינה הזאת.
תמר מתתיהו: הוא לא שולל את האפשרות לקחת.
נעה בן שבת: יכול להיות אדוני שיצטרכו לעשות חשיבה ולהביא הצעת חוק ממשלתית או על הצעה פרטית של חבר כנסת ולשנות את המצב.
אלי אלאלוף: נקריא את הנוסח.
נעה בן שבת: הצעת חוק דמי מחלה (היעדרות בשל תרומת איבר על ידי בן זוג או הורה) (תיקוני חקיקה),
נעה בן שבת: תיקון חוק דמי מחולה (היעדרות בשל מחלת בן זוג) בחוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת בן זוג), התשנ"ח-1998, אחרי סעיף 1א יבוא: "1ב.
נעה בן שבת: היעדרות בשל תרומת איבר על ידי בן זוג
נעה בן שבת: כללים שקבע שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים לפי סעיף 2 יחולו בשינויים המחויבים על היעדרות לפי סעיף זה".
נעה בן שבת: אנחנו מדברים על תוספת לימים שזכאים לקבל כבן זוג והכללים שנקבעו בתקנות יחולו אבל כמובן בשינויים המחויבים, אם נדרש למשל שהמצב הוא מצב של חולה שתלוי לחלוטין בעזרת הזולת וזה לא רלוונטי כאן לתורם, אז זה יהיה בשינויים המחויבים.
נעה בן שבת: בחוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת הורה), התשנ"ד-1993 –
1 יבוא: היעדרות בשל תרומת איבר על ידי הורה
1 יבוא: כללים שקבע שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים לפי סעיף 2 יחולו, בשינויים המחויבים, על היעדרות לפי סעיף זה".
1 יבוא: גם כן, השינויים המחויבים, צריך את המסמכים, יש הוראות שהאחים לא לוקחים בעת ובעונה אחת אבל כמובן בשינויים המחויבים למצב בו מדובר.
1 יבוא: זה נוגע לתנאי של תלוי לחלוטין בעזרת הזולת.
אלי אלאלוף: יש הערות לחוק כפי שנוסח?
נעה בן שבת: סליחה, התנאי הזה לא חל.
נעה בן שבת: זה מבהיר במפורש שהדרישה שחלה בחוק דמי מחלה, מחלת הורה, תלות בעזרת הזולת, תלוי לחלוטין בעזרת הזולת לביצוע פעולות יום יום, לא יחול לגבי הסעיף הזה, סעיף 1א והוא רלוונטי רק לגבי סעיף 1.
נעה בן שבת: אולי אפשר להוסיף הוראה שזה יחול ב-1 בחודש לאחר יום פרסום החוק, כדי שיהיה ברור לגבי איזה חודש זה חל.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור הצעת חוק דמי מחלה (היעדרות בשל תרומת איבר על ידי בן זוג או הורה) (תיקוני חקיקה), התשע"ט-2018?
ינון אזולאי: תודה לך אדוני.
אלי אלאלוף: לא את כולם אני אראה מחר ולכן אני נפרד בהערכה גדולה לעובדי המדינה שלנו.
ינון אזולאי: אדוני היושב ראש, תודה רבה לך על היעילות.
ינון אזולאי: תודה ליועצת המשפטית, למשרדים ולכולם.
ינון אזולאי: יישר כוח.
אלי אלאלוף: היום 20 בנובמבר 2018, י"ב בכסלו התשע"ט והשעה 11:04.
אלי אלאלוף: אנחנו ממשיכים בדיון על הצעת חוק שירות עבודה בשעת חירום (תיקון – צוותי חירום יישוביים), התשע"ח-2018 – המתנדבים של חיים ילין, הצעת חוק שלך.
אלי אלאלוף: אנחנו נמשיך בקריאתה כפי שסיכמנו.
אלי אלאלוף: הנקודה המרכזית שנמצאת במחלוקת היא לגבי מספר המתנדבים.
אלי אלאלוף: כדאי שנסגור את זה.
נעה בן שבת: אדוני, מאז הדיון הקודם התקבלו כל מיני הערות, כמה מהן גם לגבי החלק הראשון שהתייחסנו אליו כבר, בנושא ההגנה מפני פיטורים.
נעה בן שבת: ברשותך, אדוני, אולי נציג אותן.
נעה בן שבת: דבר ראשון, משרד הביטחון ביקש שאנחנו לא נגיד – דובר על כך שראש המועצה יקבע את ההוראות בהסכמת שר הביטחון או השר לביטחון פנים או מי שהם הסמיכו לכך.
נעה בן שבת: הם ביקשו שמראש לא נפנה אל השרים אלא נפנה לקצין בכיר שהסמיך שר הביטחון או לקצין משטרה בכיר שהסמיך השר לביטחון פנים, לפי העניין.
אלי אלאלוף: אני חושב שאין צורך בוויכוח.
אלי אלאלוף: בואו נקבל את הבקשה.
חיים ילין: ראיתי את כל הדיונים שלכם.
חיים ילין: על זה אני ממש מברך.
חיים ילין: כלומר: תרוצו.
נעה בן שבת: במילים "לפי העניין" כמובן הכוונה היא, אנחנו רוצים להגיד שיפנו לקצין המשטרה כל אימת שמדובר באירועים אזרחיים, וכאשר מדובר בעניינים צבאיים יפנו כמובן לאנשי הצבא.
נעה בן שבת: המשרד לביטחון פנים הציע להגיד שלצבא פונים בעניינים מלחמתיים.
נעה בן שבת: אני לא יודעת אם זה באמת הגדרה נכונה, ואם לא עדיף להגיד באופן יותר גמיש: "לפי העניין".
חיים ילין: אני בא עכשיו מוועדת הכספים מדיון על תקנות מס רכוש.
חיים ילין: עכשיו כבר שמונה חודשים אנחנו נמצאים בעימותים כאלה ואחרים, אבל בואו ניקח את הסיטואציה: היו שש הסלמות, מתוכן ארבע פעמים סגרו לימודים, ארבע פעמים צח"י (צוותי חירום יישוביים) הופעל, ועכשיו הוא הופעל עוד שלושה ימים.
חיים ילין: אבל אף אחד לא קיבל שום החלטה, לא היה מצב מיוחד, לא כלום.
חיים ילין: אני אומר לכם, זה עצוב, אף אחד לא לחץ על הכפתור, פרט לדובר צה"ל, הוא היחיד שדיבר ואמר שזה המצב.
חיים ילין: אני אומר לכם, אני כבר לא יודע מה צריך לכתוב פה.
נעה בן שבת: למרות שהחוק של הגנה על עובדים בשעת חירום מדבר על שני מצבים:
נעה בן שבת: הוא מדבר על מצב מיוחד בעורף, שבאמת טעון הכרזה, שלא הייתה.
חיים ילין: אבל זה לא קרה.
נעה בן שבת: אבל מדבר גם על שעת התקפה.
חיים ילין: גם זה לא היה.
אלי אלאלוף: אבל זה לא הצעת החוק הזאת.
אלי אלאלוף: לא חייבים להכניס את זה בהצעת החוק שלפנינו.
חיים ילין: בגלל זה אני אומר שצריך להיזהר מאוד.
אלי אלאלוף: זה סמכות הממשלה והשרים.
חיים ילין: אגיד משהו שאולי לא כל כך אוהבים לשמוע, אבל אני כן מעריך שאם הממשלה מובילה לאיזשהו קו אנטי מלחמתי – שלא תבינו שאני בעד או נגד, אני לא מביע דעה – המשמעות היא שצריך פה עורף חזק שכל הזמן יספוג, יספוג, יספוג בשביל להנמיך את הלהבות.
חיים ילין: הסיפור הוא שבעצם נמצא את עצמנו כפי שהיינו בשמונה החודשים האלה ויכול להיות שלתקופות הרבה יותר ארוכות.
אלי אלאלוף: בואו נתמקד בהצעת החוק שלפנינו, בהצעת החוק שלך.
נעה בן שבת: אדוני, אקרא שוב את ההגדרה "פעילות חיונית בשעת צורך", שאיחדה גם את העניין של מה היא שעת צורך וגם את העניין מה היא הפעילות החיונית בשעת צורך, שקודם היו בשתי הגדרות נפרדות.
נעה בן שבת: אנחנו בעמוד 2.
נעה בן שבת: בהמשך יש גם נושא שנוגע למספר חברי הצוות, שזה נושא חדש, שעלה בעקבות הערה של משרד האוצר.
נעה בן שבת: כלומר, יש לנו קודם כול את הקביעה שיש פעילות שהיא חיונית בגלל הנסיבות, ומספר חברי הצוות שנדרשים לביצועה.
אלי אלאלוף: גודל הצוות ייקבע על ידי הקצין של שתי המערכות?