GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת ברקו: זה יהיה קצר, אבל הנושאים האלה יעלו כי החלטנו שבכנס הזה ניתן - תקבלו הזמנות, נעשה זאת בצורה מסודרת.
ענת ברקו: הדבר הנוסף, מנכ"ל משרד הביטחון עדכן אותי שהוא עובד על בית שיהיה מסוגל לתת את כל מערך הטיפולים לפוסט טראומה.
אלי אלאלוף: הוא אמר את זה פה בוועדה.
ענת ברקו: הדברים האלה, חלופת אשפוז, יוכל לתת מענה, כי הסבל הוא ברור, והסבל למשפחה הוא ברור.
ענת ברקו: ברגע שהפגיעה לא נראית לעין, ברור שלא תמיד רואים אותה עין בעין, מה שנקרא.
אלי אלאלוף: אני מזכיר- - -
ענת ברקו: אמר לי מנכ"ל משרד הביטחון שזה מכספי תרומות.
גל רויטשטיין: אני אוסף תרומות והם לוקחים אחריות על מה שאנחנו קונים.
גל רויטשטיין: דרך השדולה לפוסט טראומה אנחנו מקימים- - - להלומי קרב במרכז הארץ – הכול יוזמה פרטית, הכול כספי תרומות.
גל רויטשטיין: לא מקבלים תמיכה של שום גוף המדינה – לא של משרד הביטחון ולא של אף אחד.
אלי אלאלוף: אמרת דברים נפלאים.
אלי אלאלוף: ואני בא מעולם התרומה.
אלי אלאלוף: אבל כרגע הנושא הוא אחר – איך אנחנו מכניסים את הנושא של הפוסט טראומה לחוק.
אלי אלאלוף: זה מה שמעניין אותי כרגע.
אלי אלאלוף: כרגע אנחנו נמצאים עם הצעה שבאה ממשרד הביטחון, למרות כל מה שנעשה, ואנחנו צריכים להכניס את זה.
אלי אלאלוף: מה שברור – אי-אפשר להוציא את החוק הזה בלי התייחסות לנושא של הפוסט טראומה, אם זה בסעיף קטן או בסעיף גדול.
אלי אלאלוף: חייבת להיות התייחסות.
אלי אלאלוף: דנו כמה פעמים, ואנחנו חוזרים כל פעם.
אלי אלאלוף: אז אם לא היה רופא טוב, חדש, מוצלח, אז מה?
אלי אלאלוף: רוצים שנוציא חוק בלי זה?
אלי אלאלוף: לי לא נוח.
אלי אלאלוף: כי זה לא אמת.
אלי אלאלוף: יש נכים בפוסט טראומה, שסובלים ככה או ככה, בצורה כזו או אחרת, ואתם יודעים את זה טוב ממני.
אלי אלאלוף: אי-אפשר לעשות חוק על נכי צה"ל בלי לתת התייחסות לזה.
אלי אלאלוף: אם תוך שבועיים אין לי התייחסות של משרד הביטחון, אני אקבל כל התייחסות שתשלחו לנו, ואכניס אותה לחוק הזה.
אלי אלאלוף: כל הצעה תעבירו לנו.
אלי אלאלוף: אני אכניס.
אלי אלאלוף: לפחות שנתווכח על עובדה.
אלי אלאלוף: כרגע אנחנו מתייחסים כאילו אין פוסט טראומה.
אלי אלאלוף: לא, יש.
אלי אלאלוף: יש לפוסט טראומה השלכות רבות, וראיתי גם חברים כאלה.
אלי אלאלוף: רוצים – לכו לראות את אתגרים, ותראו כמה פוסט טראומה יש שם.
אלי אלאלוף: אנחנו נמצאים כרגע במצב של אין תוצאה.
אלי אלאלוף: חזי, אני מבקש שתיתנו לנו התייחסות בתוך החוק על נושא הפוסט טראומה.
יעל סלנט: אנחנו מדברים על סעיף 9מד, לנושא של שירותים רפואיים נוספים.
יעל סלנט: כמובן יש התייחסויות לפגועי הפוסט טראומה גם בסעיפים אחרים.
יעל סלנט: יש אפילו הטבות ייחודיות לפגועי הפוסט טראומה.
יעל סלנט: כרגע הדיון שלנו מתמקד בנושא הזה של מה שנקרא התחלואה נלווית במירכאות, והטיפול הרפואי שנותנים לה.
עידן קלימן: זה הסעיף הנכון להתייחס אליו, כי כל פעם החסמים הם כאילו של הטבות וכספם, ופה אנחנו מדברים על טיפול רפואי מוכח שאנשים סובלים ממנו.
יעל סלנט: לא נוכל להצביע על סעיף 9מב בשלב זה.
יעל סלנט: אנחנו נשאיר אותו.
יעל סלנט: סעיף 9מב1, שמדבר על נכות באיבר זוגי.
יעל סלנט: גם הוא העסיק אותנו רבות בדיונים הקודמים.
יעל סלנט: אקריא אותו, כדי שנדע על מה אנחנו מדברים, ואציג את השאלות שעלו למשרד הביטחון, שהוועדה ביקשה מהם לבדוק.
יעל סלנט: נכות באיבר זוגי.
יעל סלנט: נכה שנקבעה לו נכות באיבר זוגי, יקבע לגביו הרופא המוסמך המרחבי דרגת נכות מצטברת בהתחשב בדרגת הנכות באיבר הזוגי הנוסף, לאחר שנועץ בוועדה מייעצת שימנה הרופא המוסמך הראשי, שתורכב מרופאים מומחים בתחום הנוגע לאיבר הזוגי כאמור, ובהתאם למבחנים לקביעת דרגות נכות שנקבעו לפי סעיף 10(ב), והוא יקבל שירותים רפואיים; בסעיף קטן זה, "נכות באיבר זוגי" – נכות בדרגה של 30% לפחות בעבור האיבר הזוגי שהנכות בו מוכרת לפי חוק זה, ולעניין פגימה בעיניים – של 15% לפחות.
יעל סלנט: כלומר רוצים לתת טיפול באיבר הזוגי שלא הוכר, אם זה עומד בתנאים של הסעיף הזה.
יעל סלנט: הסעיף המשלים הוא סעיף קטן (ב) שאומר שלא יינתן רק טיפול רפואי אלא יינתנו גם הזכאויות המפורטות להלן, בהתאם לדרגת הנכות המצטברת – זו שגם כוללת את הנכות באיבר הזוגי הנוסף:
יעל סלנט: זכאות נוספת לדיור לפי סימן ב'; זכאות נוספת לניידות לפי סימן ה'; מענק נישואין לפי סעיף 9יז(ח); סיוע במימון לימודים ולשיקום תעסוקתי בעסק לפי סעיף 9נח; ותוספת למימון צרכים מיוחדים לפי סעיף 7ב.
יעל סלנט: במהלך הדיון ביקש משרד הביטחון להוסיף עוד תנאי להגדרה של נכות באיבר זוגי.
יעל סלנט: הוא ביקש לקבוע שהנכות באיבר הזוגי הלא מוכר תהיה גבוהה מהנכות באיבר הזוגי המוכר בטענה שזה המצב הקיים אבל נשמט מהנוסח הכחול.
יעל סלנט: הוועדה ביקשה בהקשר הזה כמה דברים.
יעל סלנט: דבר ראשון, הוועדה שאלה, איך קבעתם את הנושא של ה-30%.
יעל סלנט: הדבר השני שביקשה הוועדה לשאול – למה אתם מבקשים להוסיף את התנאי הזה?
יעל סלנט: התנאי שהנכות באיבר הזוגי שלא הוכר תהיה גבוהה מהנכות באיבר הזוגי שהוכר – כלומר שהנכות העיקרית תהיה באיבר המוכר, והנמוכה יותר תהיה שווה או נמוכה בזה שלא הוכר.
יעל סלנט: זה תנאי שלא היה בכחול, ומשרד הביטחון ביקש להוסיף.
יעל סלנט: אנחנו מבקשים להבין את ההצדקות של זה, ובכלל, ככל שזה נוגע לטיפול רפואי, הדבר הזה יכול להיות יותר ברור, כי אדם לא ילך פעמיים לאורתופד על יד ימין ועל יד שמאל בנפרד, או פעמיים לרופא עיניים, ופה גם משרד הביטחון הסביר וזה אינטואיטיבי.
יעל סלנט: לגבי ההטבות, אנחנו שואלים, מה ההצדקה של כל הסעיף הזה?
פזית תדהר: קודם כל, מדובר בהטבה שקיימת עשרות שנים, כך שקצת קשה היה גם לנו להתחקות אחרי הרציונלים המקוריים שהיו.
פזית תדהר: מה שאנו מניחים – אולי גם ד"ר זנדבק יוכל להסביר בפן הרפואי - זה שאמרו שכשמדובר בנכות באיבר זוגי, שהיא הנכות המוכרת שהיא משמעותית, ולכן נקבעה דרגת הנכות של 30% ולא פחות מזה, יצאו מנקודת הנחה, שמי שיש לו כזו נכות, שהיא נכות משמעותית, יכול להיות שתהיה פה השפעה על האיבר הזוגי הנוסף, ואז יצרו מסלול ירוק: במקום שאותו נכה יידרש לפנות לוועדה רפואית, לפי תקנה 9 ולטעון לנכות נוספת, עשו פה חזקה שאומרת:
פזית תדהר: מי שיש לו 30% נכות באיבר זוגי ויש לו בעיה באיבר הזוגי הנוסף, אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שיש קשר ולכן הוא מקבל טיפול רפואי באיבר הזוגי הנוסף.
פזית תדהר: העניין של התנאי, שדרגת הנכות באיבר הזוגי הנוסף, זה שלא הוכר, תהיה שווה או נמוכה, זה תנאי שקיים היום בהוראת אגף השיקום.
פזית תדהר: הוא מיושם לאורך כל השנים.
פזית תדהר: זה אכן נשמט בנוסח הכחול.
פזית תדהר: לכן ביקשנו להוסיף את זה.
פזית תדהר: אנחנו לא משנים מצב – זה עיגון המצב הקיים, כפי שעשינו ביתר הצעת החוק.
פזית תדהר: לגבי ההטבות הללו שמוענקות, גם פה – מן הסתם הנושא של דיור וניידות – ניידות זה משהו שמושפע מאיברים זוגיים, בטח רגליים, גם דיור - יכולה להיות השפעה, למי שיש בעיה ברגליים.
פזית תדהר: מענק נישואין, סיוע במימון לימודים ותוספת מימון צרכים מיוחדים - יותר קשה לנו לעמוד היום על הרציונל בדיעבד.
פזית תדהר: אולי אפשר להוריד את זה, כי אין רציונל.
פזית תדהר: כמו שיש סעיפים שבהם נדרשות הרחבות, אם יש דברים שהיום אנחנו רואים שהרציונל לא קיים.
פזית תדהר: אולי גם את זה אפשר לשקול.
ארמונד ניזרי: ארמונד ניזרי.
ארמונד ניזרי: אני רוצה לשאול - יש אנשים שאיבדו את השמיעה ונהיו חירשים בצד אחד, ויש להם בעיה חמורה גם בצד השני, ועכשיו יש לנו בעיה של ניידות – שאנחנו הולכים ונופלים.
ארמונד ניזרי: בנושא הניידות מפלים אותנו.
ארמונד ניזרי: אנחנו יותר גרועים מאנשים שאין להם רגליים.
ארמונד ניזרי: אני שובר רגל, שובר יד, שובר צוואר.
ארמונד ניזרי: איפה אנחנו בנושא הזה?
ארמונד ניזרי: מה אתנו?
אלי אלאלוף: אני מזכיר שפה לא נטפל במקרים אישיים.
יעל סלנט: השאלה האם חברי הכנסת מקבלים את התנאי שמשרד הביטחון מבקש להוסיף – שהנכות באיבר שלא מוכר, צריכה להיות שווה או נמוכה לאיבר שמוכר?
פזית תדהר: זה מה שכתוב היום בהוראת האגף.
פזית תדהר: סעיף 9 להוראת אגף השיקום 5304, אקריא אותו למען הפרוטוקול: נכה אשר אושרה לו ועדת נכות בלתי מחייבת על האיבר הזוגי זכאי לשירותים רפואיים ולהטבות ולשאר ההטבות כפי שמופיע בסעיף 16 שלהלן - שזה כל העניין של הניידות וכו', ובתנאי שאחוזי נכותו בגין האיבר הזוגי שווים או נמוכים לאחוזי הנכות המוכרת במשרד הביטחון.
פזית תדהר: ההוראה קיימת, וזו ההוראה.
משה אברהמי: משה אברהמי, נכה צה"ל.
משה אברהמי: זה לא כתוב בהוראה.
משה אברהמי: הסעיף הזה היה פעם, והורד.
משה אברהמי: הנה ההוראה.
משה אברהמי: 2009 – תקראו את ההוראה.
משה אברהמי: זה לא בהוראה.
משה אברהמי: היא מסתכלת על ההוראה הישנה.
פזית תדהר: רוצים שנקרא את כל ההוראות ההיסטוריות?
פזית תדהר: אז חצי מהצעת החוק הזאת לא תהיה.
יעל סלנט: לאיזה סעיף את מפנה, פזית?
פזית תדהר: סעיף 9 להוראה.
יעל סלנט: אבל גם במה שאתה הבאת, זה כתוב.
יעל סלנט: נכה אשר אושרה לו דרגת נכות בלתי מחייבת על האיבר הזוגי זכאי לשירותים רפואיים ולהטבות רפואיות ובתנאי שאחוזי נכותו בגין האיבר הזוגי שווים או נמוכים לאחוזי הנכות המוכרת במשרד הביטחון.
חזי משיטה: אברה
חזי משיטה: מי הכשיר את מה שפזית אמרה.
אלי אלאלוף: מה רע בנוסח הקיים?
יעקב זכאי: אני לא חושב שיש קשר, וצריכה להיות התניה לגבי אחוזי הנכות ברגל השנייה, אם מדברים על רגליים, כי יכול להיות מצב, שלמישהו יש אחוזי נכות מסוימים ברגל אחת, גבוהים יותר בשנייה – נניח שיש לו 30% ברגל שמאל, ו-40% בקרסול של רגל ימין, ומה שנדפק אצלו זה בכלל הירך של רגל ימין, אז מה הקשר?
אלי אלאלוף: מותר לנו לפעמים לאשר את הנוסח כפי שכתוב.
יעקב זכאי: מותר לעשות הכול.
יעקב זכאי: שאלת מה רע בניסוח, אדוני.
אלי אלאלוף: אתם רוצים להוסיף תנאי?
פזית תדהר: התנאי הזה קיים בהוראה.
פזית תדהר: הוא בטעות נשמט מהנוסח בכחול.
פזית תדהר: אנחנו רוצים שזה ייכתב כדי שלא יהיו פרשנויות.
אלי אלאלוף: אנחנו מאשרים כפי שאגף השיקום.
יעל סלנט: הנכות באיבר הזוגי תוגדר: נכות בדרגה של 30% לפחות בעבור האיבר הזוגי שהנכות בו מוכרת לפי חוק זה, ולעניין פגימה בעיניים – של 15% לפחות, ובלבד שהנכות באיבר שלא הוכר, היא שווה או נמוכה לנכות באיבר שהוכר, כלומר היא לכל הפחות הנכות באיבר שהוכר.
יעל סלנט: אז אפשר לאשר את כל הסעיף כולל התוספת שמשרד הביטחון ביקש.
אלי אלאלוף: הצבעה בעד הסעיף – פה אחד הסעיף אושר.
רות פרמינגר: נניח שיש מצב שהפגיעה באיבר השני היא יותר גבוהה –זה לא מקנה לו שום זכות?
אלי אלאלוף: לא כאן עכשיו.
יעל סלנט: 9מג, חמי מרפא.
יעל סלנט: פזית, יש פה הערה שלכם.
יעל סלנט: אתם עומדים עליה?
יעל סלנט: לפסקה (א4).
יעל סלנט: אנחנו בעמ' 15, סעיף 9מג.
יעל סלנט: בפסקה (4) יש הערה לדיון, בקשת משרד הביטחון, ואני שואלת, האם הוא עומד על הבקשה שלו או אפשר להתעלם ממנה?
פזית תדהר: אנחנו עושים עוד בדיקה ליתר ביטחון.
פזית תדהר: זה משהו שקיים היום בהוראות, ולכן צריך להכניס את הסייג הזה.
פזית תדהר: אנחנו מדברים פה על הסעיף בחמי מרפא שמדבר על מצב של מי שמוכר על פגימה במערכת התנועה, ועבר ניתוח בשל הפגימה הזאת, ולפי המלצה של רופא מומחה בתחום נדרש לקבל טיפול בחמי מרפא.
פזית תדהר: מעבר לזכאות הזאת, כחלק מהזכאות לטיפול רפואי, שמוסדרת בסעיף 43 לחוק, קיימת גם זכאות לנכים שעוברים ניתוחים בנכות המוכרת שלהם לקבל מימון הבראה לאחר אשפוז.
פזית תדהר: הסייג זה שאנחנו מבקשים להוסיף, נועד למנוע את הכפל, כך שמי שילך לחמי מרפא, זה במקום ההבראה, כדי שלא יהיה גם וגם.
פזית תדהר: להבנתנו, זה המצב.
פזית תדהר: כמובן, לבחירתו של הזכאי.
דני בן אבו: אין שום קשר בין אשפוז לחמי מרפא.
דני בן אבו: חמי מרפא זה דבר שהנכה קובע לו בהתאם לעבודה, בהתאם לכל מצב השנה שלו, אם הוא מצליח להשיג.
דני בן אבו: הבראה אחרי אשפוז מוגבלת בזמן מתהליך הניתוח והטיפול.
דני בן אבו: מערבבים מין בשאינו מינו.
דני בן אבו: אין שום קשר.
דני בן אבו: היועצת המשפטית מתעסקת במדיניות ולא בייעוץ משפטי.
אלי אלאלוף: אל תעבירו את זה לפסים אישיים.
אלון דהן: אני מזכיר שהטיפולים הרפואיים וההבראה אלה שני דברים שונים.
אלון דהן: הטיפולים של חמי מרפא נחשבים לטיפולים רפואיים לכל דבר ועניין – לא להטבה.
אלון דהן: לכן אין קשר בין הבראה לבין הטיפולים האלה.
אלי אלאלוף: זה נראה לי כל כך ברור.
אלי אלאלוף: תפרידו בין ההבראה, דמי הבראה – והטיפולים בעקבות המלצת רופא אחרי טיפול כזה או אחר, בחמי מרפא.
ענת ברקו: היתה לי הסתייגות שאם הם מפספסים בגלל אשפוז – שבכל מקרה.
אלי אלאלוף: אני חושב שאין קשר בין שני הדברים.
אלי אלאלוף: אני ממליץ להוריד את הקשר בנושא.
יעל סלנט: היו פה עוד הערות לסעיף.
יעל סלנט: עמ' 16.
יעל סלנט: סעיף ד2.
יעל סלנט: אנחנו מוסיפים – בסעיף ד2 מדובר על נכה שאושר לו טיפול בחמי מרפא, יהיה זכאי למימון שהיית מלווה בעת הטיפול, אם מתקיים בו אחד מאלה.
יעל סלנט: אנחנו מוספים לרשימה את הנכה עם פגיעת ראש קשה, מתוך ההשוואה שאמרנו שאנחנו עושים למשותקים בארבע גפיים.
יעל סלנט: הקראנו כמה פעמים את ההגדרה של פגוע ראש קשה, אישרנו אותה בדיונים קודמים.
יעל סלנט: היא הוכנסה לסעיף ההגדרות בהצעת החוק.
עידן קלימן: אני לא סתם שואל.
יעל סלנט: זה בדיוק מה שחזי אמר – זה בדיוק הקבוצה שהם אבחנו.
יעל סלנט: הם נקראים נכה עם פגיעת ראש קשה.
אלי אלאלוף: זה מי שהוחלט בעקבות הבדיקה שעשו.
אלי אלאלוף: זה יכול להיות 25 כי כבר שניים נכנסו.
אלי אלאלוף: זה לא לכל המאה שקיימים.
יעל סלנט: אז אפשר לאשר את כל סעיף 9מג, שעניינו חמי מרפא.
יעל סלנט: אנחנו מגיעים לסעיף 9מד.
יעל סלנט: אני מפנה אתכם לעמ' 18.
יעל סלנט: עניינו טיפולי שיניים.
יעל סלנט: דנו בו והקראנו אותו.
יעל סלנט: אין פה הסתייגויות או דברים שהיה לבדוק, ולכן אפשר להצביע גם על סעיף 9מד, טיפולי שיניים.
נעים עזר: נעים עזר, ירושלים.
נעים עזר: הנושא של פגועי ראש ושיניים – פגועי ראש מופלים מאוד-מאוד לגבי טיפולי שיניים, כי הם מקבלים טיפולים משמרים.
נעים עזר: התרופות שנפגעי פוסט טראומה ונפש מקבלים, פגועי הראש מקבלים כמעט אותן תרופות שמביאות את מצב השיניים של פגועי הראש לאותו מצב של פגועי פוסט טראומה ונפש.
נעים עזר: כאשר פגועי פוסט טראומה מקבלים דרך המרפאה גם שתלים – פגועי ראש לא מקבלים את זה, למרות שכמעט אותן תרופות משתמשים גם אלה וגם אלה.
נעים עזר: אחת הסיבות לטיפולי שניים – התרופות, שמביאות את מצב השיניים לכדי ריקבון.
יעל סלנט: אני רוצה להקריא את סעיפים קטנים (ב) ו-(ג).
יעל סלנט: (ב) נכה פגוע ראש שדרגת נכותו בשל פגימה זו היא 40% לפחות זכאי למימון טיפולי שיניים משמרים, טיפול משקם וטיפול חניכיים.
יעל סלנט: בנוסף, יש סעיף קטן (ג), שמדבר באופן כללי על נכים:
יעל סלנט: נכה שהטיפול בנכותו גורם לפגיעה בשיניים זכאי לטיפול שיניים משמר ולטיפול חניכיים, בתנאים שיקבע שר הביטחון.
יעקב זכאי: לא, כי זה לא כולל שתלים.
יעקב זכאי: לפי הניסוח של מד(א) סיפא כתוב: משתלים.
יעקב זכאי: זה לא כולל.
יעל סלנט: אתם אומרים שסעיף (א2) כולל נכה שדרגת נכותו בשל פגימה נפשית היא 20% ל-40%.
אלי אלאלוף: אגף השיקום, יש לכם התנגדות לשתלים?
יעל סלנט: אגף שיקום, להוסיף את זה לסעיף 9מד(א).
חזי משיטה: זאת הרחבה שצריך לבדוק את המשמעויות שלה, אבל לפני כל זה צריך לבדוק את ההצדקה הרפואית שלה.
חזי משיטה: כפי שאמר יושב-ראש מחוז ירושלים נעים עזר – זה לא אותו דבר.
חזי משיטה: כמעט אותו דבר.
חזי משיטה: צריך לבדוק מה זה הכמעט.
חזי משיטה: אני מדבר לגבי התרופות.
חזי משיטה: בואו ניתן לרופא שיבדוק את זה.
אלי אלאלוף: זה כבר חלק אינטגרלי של רפואת שיניים.
אלי אלאלוף: אני יודע מה זה.
אלי אלאלוף: אי-אפשר להשאיר טיפול באנשים כאלה, שהמעט שיכולים לאכול, לא יאכלו בלי שתלים.
אלי אלאלוף: אז ביוזמתנו אנחנו משאירים, כולל עם שתלים.
אלי אלאלוף: תמצאי את הנוסח בסעיף השני שקראת אתה יכול להשאיר נכה בלי שתלים?
חזי משיטה: אם יש משהו שקראנו, בעקבות התיקון של אגף שיקום, הוא יכול לבוא לוועדה.
עידן קלימן: שוב ועדה?
אלי אלאלוף: הלוואי שיהיו ועדות אפקטיביות.
חזי משיטה: אפשר לצמצם את הדיון הזה לישיבה אחת – לתת לכולם תנאים.
חזי משיטה: אני אומר, שגם בעניין הזה יש מענה.
חזי משיטה: אם יש החמרה- -
אלי אלאלוף: אז אגף השיקום יכול לתקן חוץ מאשר שתלים.
אלי אלאלוף: תקרא.
חזי משיטה: אני לא רוצה להיכנס להיסטוריה, אבל הרבה דברים שאנחנו מקריאים כאן היום בעיגון מצב קיים, נולדו כתוצאה מהסכמים בעבר בין משרד הביטחון לארגון נכי צה"ל.
חזי משיטה: לא תמיד עומד מאחוריהם רציונל עמוק והגיוני של אילו הטבות ניתנו ובגין מה.
חיים בר: לא מסכים.
אלי אלאלוף: היום אתה יכול לגרום להרעת מצב בריאות של אנשים בגלל שאין לו אפשרות לקבל את הטיפול המתאים היום לנושא של שיניים, והטיפול היום כולל שתלים.
אלי אלאלוף: כשכתבתם את זה לפני כמה זמן, שתלים נראה על הירח.
אלי אלאלוף: היום כל יום עושים את זה.
אלי אלאלוף: אז למה לא?
אלי אלאלוף: אני מוכן שתגביל את זה בכסף, אבל לא למנוע טיפול בסיסי היום בשיניים.
אלי אלאלוף: בבקשה,
אורי זנדבק: ד"ר אורי זנדבק.
אורי זנדבק: אני רוצה להסביר שקודם כל, יש שוני בתרופות – אני לא רוצה להיכנס לזה, כי זה לא בין התרופות של נכי נפש ותרופות שמקבלים פגועי ראש.
אורי זנדבק: הוועדה הרפואית במשרד הביטחון בודקת את הנכים שאומרים שבגלל תרופות - ולא משנה אם זה דווקא פגועי ראש או כל פגיעה אחרת, וברגע שיש קשר בין התרופות לבין יצירת יובש ופגיעה בשיניים, הרי הם זכאים לטיפול שיניים, כולל שתלים, כי הנכות שלהם הופכת גם להיות נכות על השיניים, והם גם מקבלים אחוזי נכות.
אורי זנדבק: אנחנו לא מדברים פה על הסכם שהוא לא בטוח שיש בו איזה רקע רפואי כמו אצל נכי הנפש, שהגיעו להסכמה בזמנו, שלא באמצעות החלטה רפואית.
אורי זנדבק: לכן האופציה לכל נכה – לאו דווקא פגועי ראש; גם הם – לבוא לוועדה רפואית, ולבקש שיבדקו.
אורי זנדבק: אם יש קשר ישיר, הרי הם זכאים גם לשתלים.
יעל סלנט: אם אני מבינה אותך נכון, אתם אומרים: טיפולי השיניים שניתנים בפרק הזה, הם במעמד זכאות נוספת.
יעל סלנט: אתה אומר, שמי שזכאי לטיפול שיניים כחלק מהטיפול הרפואי שלו, כחלק מסעיף 43, מקבל את זה תחת הטיפול הרפואי, ולא צריך את הסעיף הזה שהוא סעיף של זכאות נוספת ולא של טיפול רפואי.
יעל סלנט: זו התיזה שאתם מנסים להעביר פה?
פזית תדהר: זה לא תיזה.
פזית תדהר: זה המצב הקיים.
פזית תדהר: מי שהנכות המוכרת שלו היא בשיניים, הוא מקבל את הטיפול הרפואי המלא מכוח סעיף 43.
פזית תדהר: בפרק הזה אנחנו מעגנים הטבות בתחום הרפואי.
אלי אלאלוף: למה אתם נכנסים לפירוט?
אלי אלאלוף: אל תגידו פירוט אלא תגידו טיפול שיניים מלא ושלום על ישראל.
אלי אלאלוף: כשאת אומרת פירוט, אפשר לפרט עוד ועוד.
אלי אלאלוף: תגידו מה שהדוקטור אמר.
אלי אלאלוף: אנחנו מכבדים את דבריו.
אלי אלאלוף: לפי מה שהוא אמר, אני בעד להוריד את הפירוט.
עידן קלימן: גם אני מכבד את דבריו של הדוקטור, רק חסר לאדוני חלק נוסף – היישום והפרגמטיות.
עידן קלימן: כשאדם סובל מבעיה בשיניים – כלומר מדבר על פגוע ראש שבגלל נטילת תרופות נופלות לו שיניים, הוא חייב להגיש תביעה למשרד הביטחון לוועדה רפואית.
עידן קלימן: מעבר לזמן שלוקח לעמוד לפני הוועדה ולקבל תשובה ושהיא מוזנת למחשבים ורק אחר כך אתה זכאי לקבל טיפול – הוא שוכח להגיד לך שכל פעם בוועדה אתה עומד רק על אותה שן פגומה.
עידן קלימן: אתה לא יכול לבוא למשרד הביטחון, לומר להם: נפלה לי שן 10 ו-11, אבל תכירו לי בכל השיניים.
עידן קלימן: הם ישלחו אותך לטיפול על 10 ו-11.
עידן קלימן: כלומר נוצר מצב שאדם נפלה לו שן, צריך שתל.
עידן קלימן: יכול להמתין שנה.
עידן קלימן: שנה יהיה בלי השן הזאת, יקבל את הטיפול, ואחרי זה, אם יהיה לו שוב – וכמובן זה עניין של דומינו - כל החיים שלו יהיה בוועדות רפואיות רק כדי לקבל טיפול שיניים, שהיה יכול לקבל, אם ההצעה המקורית שלך היתה מתקבלת, תוך 24 שעות במרפאה.
מלכיאל פרומקין: מלכיאל פרומקין.
מלכיאל פרומקין: ב-2004 פה בכנסת ישראל בוועדת ביטחון גם ד"ר דולפין ורוני מורנו בחודש הראשון שהגיע, יצאה החלטה מכל מי שלקח כדורי טגטול והחניכיים נסוגו, קיבל שתלים.
מלכיאל פרומקין: קובי יצחק, זוכר את זה?
מלכיאל פרומקין: אני לא מבין מה עכשיו הוא מעלה על כדורים.
מלכיאל פרומקין: זה כבר מ-2004.
מלכיאל פרומקין: כי כשהחניכיים נסוגות, אין השתלות.
מלכיאל פרומקין: השיניים נופלות.
מלכיאל פרומקין: על מה אתה מדבר בכלל?
אלי אלאלוף: משרד השיכון, אם הדוקטור בצדק אמר שאם מגיע לו לקבל שתלים, יקבל - אני לא מבין למה זה לא נכלל.
ענת ברקו: שיהיה כתוב.
אורי זנדבק: פגוע ראש לא שונה מנכים אחרים.
אורי זנדבק: יש הרבה נכים והרבה נכויות, שהתרופות גורמות לנשירת שיניים.
אלי אלאלוף: אני מבין דברים פשוטים.
אלי אלאלוף: אם רוצים לסבך אותם, זו ההזדמנות.
ענת ברקו: אין ביטוח שיניים לנכי צה"ל?
ענת ברקו: למה אין להם?
ענת ברקו: למה לא עושים להם כמו לאנשי צבא, משטרה?
אלי אלאלוף: אנחנו אומרים, לקבל את טיפול השיניים לפי ההגדרות של ועדת הבריאות, שאתם אומרים - בבקשה ובלי לפרט.
ענת ברקו: אבל הם יכולים לא לתת להם שתלים.
ענת ברקו: שיכניסו את זה.
ענת ברקו: אנחנו לא רוצים להרע את המצב.
ענת ברקו: אני מבקשת שתכניס את השתלים.
ענת ברקו: אני מבקשת, אדוני היושב בראש.
ענת ברקו: זה לא כל כך הרבה כסף.
פזית תדהר: אנחנו מדברים על משהו שניתן במין סוג של מסלול ירוק בלי ועדה רפואית.
פזית תדהר: בעבר גם נכי הנפש היו מקבלים רק את הטיפולים הבסיסיים ולא שתלים.
פזית תדהר: במסגרת ההסכם בין משרד הביטחון לארגון נכי צה"ל ב-2011 הוסכם, שגם לגבי נכי הנפש, יקבלו את השתלים, וזאת בהינתן שהם מקבלים תרופות שעלולות לגרום לבעיות שמצריכות בהמשך שתלים.
פזית תדהר: לגבי פגועי הראש – לא נעשתה בדיקה בנושא.
פזית תדהר: עובדה שזה לא נכנס להסכם 2011, שכל הנושא הזה נדון בין הצדדים.
פזית תדהר: לכן אני מבקשת, אדוני היושב-ראש, שטרם תתקבל פה הכרעה של הוועדה הנכבדה, תנו לנו רגע לבדוק את זה ולהבין מה המשמעויות של זה גם ברמה התקציבית.
חיים בר: ההסכם של 2011 לא בא במקרה.
חיים בר: אף אחד לא המציא משהו בשביל לקבל הטבה לא ברורה.
חיים בר: זה בא ממקום שהיה ברור לחלוטין שאדם, אנשים פוסט טראומטיים או אנשים פגועי ראש או אנשים אחרים שמשתמשים בתרופות שפוגעים במערכות השיניים ופוגעים במערכות הלסתות, יקבלו טיפולים רפואיים מלאים כולל שתלים, נקודה.
חיים בר: כי אם הוא לוקח תרופה מסוימת כשהוא חולה נפש או פוסט טראומטי או פגוע ראש – זו אותה תרופה - התוצאות על החניכיים הן אותן תוצאות.
חיים בר: אי-אפשר לומר – בגלל שאתה כזה, לא תקבל, ואתה עם ליקוי אחר, כן תקבל.
חיים בר: שתיים, אין פה ויכוח על הצורך, ואני לא רוצה לדבר מה המשמעויות.
חיים בר: אני חושב שאי-אפשר להשאיר אדם שיסתובב בלי שיניים בפה, בלי אפשרות לאכול, בלי ללכת לחפש שיניים כאלה ואחרות.
חיים בר: כל התהליך זה עם כל הריצות האלה – לא חי טוב.
חיים בר: לכן צריך להבין – זה טיפול רפואי ומלא.
חיים בר: זה סתימות וניקוי.
חיים בר: זה שתלים.
חיים בר: זה מינימום שאדם יכול לאכול ממה שהוא מקבל דמי קיום.
אבנר גולן: גולן אבנר, אגף לזכויות ורווחה, ארגון נכי צה"ל.
אבנר גולן: לחדד את סעיפים (ב) ו(ג).
אבנר גולן: קודם כל, לגבי נכים פגועי ראש 40%, לדעתי באופן חד-משמעי מופלים לרעה לעומת פגועי נפש, מאחר שהנכות שלהם הנפשית מגולמת בנכות ראש.
פזית תדהר: למה לא דרשתם את זה בהסכם 2011?
אבנר גולן: דרשנו את זה ולא קיימתם.
פזית תדהר: עובדה.
אבנר גולן: דרשנו ולא קיימתם.
אבנר גולן: כמו עשרות דברים אחרים.
אלי אלאלוף: תאפשרו לו.
אלי אלאלוף: כל מילה שהוא אומר, היא שקולה ומחושבת.
אבנר גולן: הטיפול השיניים באגף שיקום נחלק לשלוש קטגוריות: אחד, זה טיפול משמר, שזה עקירות, סתימות וכדומה, טיפול פרוטטי שכולל תותבות וכדומה, וטיפול של שתלים.
אבנר גולן: היעלה על הדעת שנכה שמקבל תרופות מסוימות עבור נכותו המוכרת, ונגרם לו נזק בשיניים ועקרו לו שן – אגף שיקום לא נותן לו – לא טיפול פרוטטי, לא תותבת ולא שתל?
אבנר גולן: עקרו לו את השן על חשבון אגף שיקום.
אבנר גולן: יש לי מקרה כזה מתל-אביב, ואף אחד לא נותן לו לא שתל ולא פרוטטיקה.
אבנר גולן: לא מבנה ולא כלום.
אלי אלאלוף: איך אתה רוצה שזה יופיע?
אבנר גולן: טיפול שיניים כולל.
אבנר גולן: זה לרבות שתלים.
ענת ברקו: שיהיה כתוב: לרבות שתלים.
אבנר גולן: צריך להיות חד-משמעית ברור.
אבנר גולן: הרי כל מי שלוקח גם כדור אופטלגין, עם הזמן במשך תקופה ארוכה, יודע את זה ד"ר זנדבק - גם לזה יש בעיות חניכיים.
אבנר גולן: כתוב: כל טיפול תרופתי.
ענת ברקו: אני באמת חושבת שהיה צריך לתת לכולם.
ענת ברקו: אולי להגיע להסדר ביטוחי.
אבנר גולן: יש קטגוריה של תרופות שבאופן מוכח חד-משמעי גורמות לנזק בשיניים.
אבנר גולן: חלקן בהוראות.
חזי משיטה: אל"ף, אפשר את מה שחברת הכנסת ברקו הציעה – לתת לכולם טיפול שיניים מקצה לקצה.
חזי משיטה: מה שיחליטו.
אלי אלאלוף: לא, לא אמרנו את זה.
אלי אלאלוף: גם היא לא אמרה את זה.
חזי משיטה: אני מבקש שתיתנו לנו לבדוק את זה.
חזי משיטה: נחזור אליכם עם זה.
חזי משיטה: יש תרופות שהזיקו בעבר, והתרופות האחרות או מזיקות פחות לשיניים או בכלל לא.
אלי אלאלוף: אנחנו לא אומרים שהנכה קובע לעצמו את סוג הטיפול.
אלי אלאלוף: יש לכם מערכות שאומרות מה לתת לו, כולל בגלל התרופה או כולל שתלים.
חזי משיטה: אנחנו דנים פה בהטבה של טיפול רפואי בתוך הפרק הזה.
חיים בר: טיפול רפואי זה לא הטבה.
חיים בר: זה בחוק.
פזית תדהר: זה לא בנכות.
ענת ברקו: צריך לפעול שיהיה ביטוח שיניים לנכי צה"ל.
ענת ברקו: זה דבר שאתם חייבים לעשות.
חיים בר: מי שצריך לעשות ביטוח זה מי שרוצה לחסוך כספים – שיעשה דרך חברת ביטוח.
חיים בר: זה משרד הביטחון.
חיים בר: רוצים ביטוח סיעודי – שישלמו.
חיים בר: רוצים ביטוח רפואי – שישלמו.
חיים בר: הם גובים את הכסף חזרה.
דובר: כשאמרתי מוכר, זה משהו שמקבלים, שהוא לא מוכר, ואנחנו חושבים שיש הצדקה לתת אותו.
דובר: לכן זה מופיע פה זה לא פרק רפואי.
דובר: גם הוא, אם הוא רוצה להיות מוכר, יכול לגשת לוועדה – הוא יהיה מוכר, תהיה לו זכאות אוטומטית.
עידן קלימן: כל שן בנפרד זה ועדה.
עידן קלימן: הא צריך לדעת את האמת.
עידן קלימן: אין דבר כזה שאדם נכנס לוועדה, ומקבל אוטומטית על הכול.
עידן קלימן: הוא חייב פר שן.
עידן קלימן: אנשים יהיו כל החיים בוועדות.
עידן קלימן: מה שתחליט נקבל, אבל תדע את האמת.
אלי אלאלוף: אני מאמין לכל מי שעובד במערכת הציבורית.
אלי אלאלוף: אני לא מאמין שוועדה תתכנס ותגיד: תחליפו לו שן מס' 11, למרות שהוא יודע שאחרי 11 – 12.
עידן קלימן: אראה לך פרוטוקולים.
אלי אלאלוף: אני מבקש מאגף השיקום- -
אורי זנדבק: אתה לא יכול לבוא עם טראומה של שן בגיל 70, ולומר שהשיניים נפלו רק בגלל משרד הביטחון.
אלי אלאלוף: נושא ההידרדרות הרפואית זה עניין שלא קשור רק למצב של נכה, לא נכה.
אלי אלאלוף: אבל אתם לקחתם על עצמכם לטפל בנכים.
אלי אלאלוף: זו המשימה, אין ברירה.
אלי אלאלוף: כל הידרדרות שתהיה אצל הנכים, בסוף תהיה גם עליכם.
אלי אלאלוף: אם אנחנו מסתכלים על זה בראש גדול, אדוני הרופא, אם מורידים לי שן אחת, יודעים שעוד כמה חודשים גם האחרות.
אלי אלאלוף: אז למה לטרטר נכה?
אלי אלאלוף: למה לכנס את הוועדה אחת לכמה זמן?
אלי אלאלוף: תגיד: ברגע שיש מצב א', יודעים שיש המשכיות בטיפול.
אלי אלאלוף: זה היגיון פשוט.
אלי אלאלוף: אתם מחפשים לחסוך?
אלי אלאלוף: לא תחסכו.
אלי אלאלוף: תגרמו לטרטורים.
אלי אלאלוף: תפסיקו לקבל כל כך הרבה פניות.
אלי אלאלוף: תשחררו קצת א הנכים מהטיפול שלכם.
אלי אלאלוף: תחשבו קצת שנמאס להם לראות אתכם ואתם – אותם.
אלי אלאלוף: מספיק כל הזמן להיות בטיפול, כל הזמן להתחנן, לבקש, להגיש נייר.
אלי אלאלוף: אני עשיתי סקר, בדיקה.
אלי אלאלוף: נתנו לי חמישה טיפולי המשך – השתגעתי.
אלי אלאלוף: למה יש סקר?
אלי אלאלוף: תפתרו את הבעיות אתם.
אלי אלאלוף: המשכיות.
אלי אלאלוף: אתם לא יודעים שאחרי נפילת שן אחת, יש שתיים, שלוש, וכל ה-32 שיש לנו?
אלי אלאלוף: פעם עבר בוועדה – נגמר.
אלי אלאלוף: לתת טיפול, אישור לשן אחת?
אלי אלאלוף: אתם מכירים רופאי שיניים שמשתוללים, אז אל תביאו אותם.
אלי אלאלוף: שיהיה ברור – ברגע שנסיבות תרופתיות, בגלל הפגיעה מגיע טיפול שיניים הוא טיפול כולל.
אלי אלאלוף: בלי ועדה, בלי בטיח, סליחה על הביטוי.
אלי אלאלוף: ואני מציע שהכול יהיה כלול בסעיף אחד.
אלי אלאלוף: היות שזה שינוי מהותי לנכה, אני בעד לפרט אותו.
אלי אלאלוף: היות שאנחנו 100% שני חברי כנסת מסכימים לנוסח הזה, אני מציע שנכתוב את הנוסח, ונביא את הנוסח לידיעתכם.
אלי אלאלוף: תגיבו, לפי הנוסח החדש שהמלצנו עליו.
יעל סלנט: אתה מתכוון, לתוך סעיף קטן (א) להכניס את סעיפים קטנים (ב) ו-(ג).
אלי אלאלוף: נכניס את זה כך, ונצביע בישיבה הבאה.
אלי אלאלוף: היום 3 בדצמבר 2018, כ"ה בכסלו תשע"ט, השעה 9:35.