GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פזית תדהר: ההגדרה של מחוסר דיור רלוונטית למספר הטבות שקיימות בתחום הדיור – לא לכל ההטבות.
פזית תדהר: ההטבה המרכזית היא הנושא של המענק לדירה ראשונה.
פזית תדהר: מן הסתם, מי שרוכש דירה ראשונה, צריך להיות מחוסר דיור.
פזית תדהר: זה אומר שאין בבעלותו דירה אחרת.
אלי אלאלוף: אז מה הוא מקבל, אם הוא מחוסר דירה?
פזית תדהר: לפי אחוזי הנכות שלו, מה שמפורט פה בהמשך ביתר הסעיפים.
אלי אלאלוף: בין מה למה?
יעל סלנט: אפשר לראות בעמ' 4, סעיף 9ה – אתם יכולים להתרשם.
פזית תדהר: אנחנו מדברים על מענק שנע בין 30,000 שקלים ל-114,000 שקלים ולהלוואה בסכום שנע בין 50,000 שקלים ל-326,000 שקלים.
פזית תדהר: מי שיש לו דירה, יקבל סיוע בהחלפת דירה.
פזית תדהר: כלומר מי שנחשב לאחד שיש בבעלותו דירה וגם עונה להגדרה של בעלות חלקית, יכול להיכנס לסעיף הבא – סיוע בהחלפת דירה סעיף 9ו.
פזית תדהר: ואז הוא מקבל מענק.
ענת ברקו: זו זכאות אוטומטית או זו ועדה?
פזית תדהר: זו לא ועדה.
פזית תדהר: זה מי שעומד בתנאים לקבלת הסיוע.
פזית תדהר: למי שהוא מחוסר דיור, שעומד בקריטריונים לפי דרגות הנכות.
אלי אלאלוף: חברים, אני רוצה שנישאר על הקרקע.
פזית תדהר: אבל הטבות אחרות כמו סיוע בשיפוצים, סיוע בהתארגנות ראשונית - שם לא נדרש התנאי הזה של מחוסר דירה.
אלי אלאלוף: לא מהדלת האחורית נתחיל להעניק דירה לכל נכה.
אלי אלאלוף: זה מה שאתם מבקשים.
אלי אלאלוף: זה לא בהצעת החוק בכלל.
אלי אלאלוף: מי שאין לו דירה, מקבל במקסימום 300,000 ומשהו, ומי שיש לו דירה, מקבל עד 160,000, כלומר 50%.
אלי אלאלוף: יש פה נקודה ברורה.
אלי אלאלוף: אין מתן דירה בעלות מלאה לנכים.
אלי אלאלוף: עידן, שאני מתייחס לכל דבר שהוא אומר בצורה רצינית, הוא אומר: תמחקו את זה, ותבטיחו קורת גג.
עידן קלימן: לא על זה מדובר.
עידן קלימן: לא, אם היתה בעלות דירה.
אלי אלאלוף: אני אומר את זה כי ברור שאנחנו בנוסחה כזו או אחרת.
אלי אלאלוף: תנו לנו לחשוב בהפסקה.
אלי אלאלוף: עוד נתלבט ונחזור אליה בהמשך.
אלי אלאלוף: נתייעץ בנושא הזה, בהפסקה, ונבוא עם נוסחה.
אלי אלאלוף: ברור שזה עניין של נוסחה כרגע.
ארמונד ניזרי: אני מוגבל.
ארמונד ניזרי: אני בפשיטת רגל.
ארמונד ניזרי: איך אני יכול לקחת הלוואה?
ארמונד ניזרי: אני בן 65.
ארמונד ניזרי: אני גר ברחוב.
ארמונד ניזרי: תנו לי תשובה.
אלי אלאלוף: אני מכבד אותך מאוד.
אלי אלאלוף: אני שמח שאתה פה, אבל לא נעלה מקרים אישיים כרגע.
יעל סלנט: אז כרגע אנחנו משאירים את הסתייגות הזו – לא מצביעים עליה.
יעל סלנט: ההערה הבאה שהיתה מהדיון הקודם לא היתה כהסתייגות אלא עלתה רק כהערה של עידן בנושא פגועי הראש.
יעל סלנט: הצבענו עליו, והכרענו בו בחלק הראשון של הדיונים.
יעל סלנט: הצבענו עליו בחלק ההגדרות הכלליות, מה זה פגוע ראש.
יעל סלנט: בדיון הקודם העלה עידן שוב את הנושא של פגועי הראש הקשים.
יעל סלנט: אני מזכירה – משרד הביטחון עשה עבודה, לבקשת הוועדה שלנו, של צוות רופאים של משרד הביטחון בשיתוף המוסד לביטוח לאומי, אמרנו את זה כמה וכמה פעמים, והגיעו לקבוצה של 23 נכים שעונים להגדרות שכבר דיברנו עליהן בוועדה ודנו בהן בוועדה.
יעל סלנט: הוחלט אותם להשוות לקבוצת הנכים המשותקים בארבע גפיים בשל מצבם הקשה, כדי זה שהוועדה הסתמכה על האמירה של משרד הביטחון, שמבין קבוצת פגועי הראש שמונה למעלה מ-100 נכים, הקבוצה הזאת, 125 בערך, של ה-23 פגועי ראש, מצבה קשה ביותר, ולכן מוצדק להשוותם לנכים המשותקים.
יעל סלנט: העלה עידן את ההערה שזה לא מספק, שגם מצבם של יתר פגועי הראש קשה לא פחות ממצבם של ה-23 המדוברים.
יעל סלנט: יושב-ראש הוועדה שלח את משרד הביטחון, לבדוק את עצמו פעם נוספת.
אלי אלאלוף: למרות שההצעה של טיפול מיוחד ל-23, זו הצעה של משרד הביטחון, ביוזמה שלהם.
ארמונד ניזרי: נשמח להבין, אחרי שבחנתם שוב את הדברים, האם אתם עדיין עומדים מאחורי ההגדרות שאתם עצמכם נתתם, ואולי תציגו מה ההגדרה של הקבוצה הזו של פגועי הראש הקשים.
חזי משיטה: התייחסתי לזה בפעם הקודמת.
חזי משיטה: היוזמה בראשית הדרך היתה של אגף שיקום, מתוך הבנה שלנו, שיש פגועי ראש שלא מקבלים זכאות שמתקיימת לגבי משותקים, פרפלגים וקואדרופלגים שהבעיה שלהם היא ניידות ומקבלים שתי הטבות משמעותיות שלא מתקיימות לגבי פגועי ראש שסובלים מבעיה דומה, כמעט זהה, שלא לומר לפעמים יותר קשה.
חזי משיטה: לקחנו את פגועי הראש בצוות רפואי עם הביטוח הלאומי, והסתכלנו על ה-100 פלוס.
חזי משיטה: אני חושב שלא כדאי לגעת במספרים אלא כדאי לגעת במה מקנה את הזכאות.
חזי משיטה: מה שמקנה את הזכאות – פגוע ראש יכול להיות פגוע ראש ממש, שיש לו פגיעה דו-צדדית בראש, שגורמת לשיתוק בשני הצדדים.
חזי משיטה: הוא קוארדופלג וגם פגוע ראש.
חזי משיטה: הוא יותר גרוע מקוארדופלג ופרפלג, אין ספק בכך.
חזי משיטה: והוא לא קיבל שתי הטבות די משמעותיות מבחינת הסיוע בניידות – בדירה – קיבל 300,000 שקל פחות במענק לדיור.
חזי משיטה: אנחנו חושבים שצריך לתת לו אותם, והוא קיבל פחות ברכב – לא היה שייך לרכב מדינה, ואנחנו חושבים שצריך לתת לו.
חזי משיטה: ההגדרה היא מי שמשותק או מי שהוא צמח או מי שיש לו על פגיעת ראש 100% ועל פגיעת שיתוק באחד הצדדים 100% - אלה הקטגוריות שיביאו אותו לשם.
חזי משיטה: אני לא חושב שצריך להתייחס ל-23.
חזי משיטה: יש לנו לצערי, בית חולים תל השומר, בשנה האחרונה ארבעה צעירים מתאונות שהם צמחים או כמעט צמחים.
חזי משיטה: הם ייכנסו לקטגוריה הזאת ברגע שאחוזי הנכות שלהם ייקבעו לצמיתות.
חזי משיטה: אני לא מציע להשוותם לכל ה-100.
חזי משיטה: ישבו צוות רופאים.
חזי משיטה: הנושא הוא די ברור, מי נכנס ומי לא נכנס.
חזי משיטה: אני חושב שהמעשה זה הוא תיקון עולם.
חזי משיטה: אמרתי את זה בדיונים הקודמים, וצרי להשאיר אותו.
חזי משיטה: ההרחבה של זה יכולה לבטל גם את זה, ואני חושב שלא צריך לבטל את זה.
חזי משיטה: אני חושב שזה נכון.
אלי אלאלוף: חבריי חברי הכנסת, אני בעד להשאיר את ההגדרה הזאת כפי שהיא.
אלי אלאלוף: בלאו הכי בכל מקרה ניתן אחר כך יהיה לערער, להביא לדיון נוסף, אבל לפחות שתהיה פריצת הדרך הזו, כי בלי זה, לא קיים.
אלי אלאלוף: זה לא היה קיים לפני כן.
אלי אלאלוף: לכן אני מברך את אגף השיקום והעומד בראשו במיוחד שבאו ועשו את הבדיקה והביאו את ההצעה הזאת.
אלי אלאלוף: היו יכולים לומר: זה לא קיים, זה לא בנוסח הכחול, זה הרבה כסף.
אלי אלאלוף: זה הרבה יחס לאותם נכים מאוד קשים, עם פגיעת ראש.
אלי אלאלוף: אני בעד להשאיר את זה כמו שזה, אם זה מקובל עליכם.
אלי אלאלוף: יש פה הסתייגות?
אלי אלאלוף: אנחנו רוצים לאשר את זה כפי שזה בנוסח המתוקן שהבאנו.
אלי אלאלוף: אישרנו את זה, אבל היה ערעור, היו התלבטויות.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אני משאיר כמו שזה.
אלי אלאלוף: אני לא מעלה לדיון.
אלי אלאלוף: תודה לך על ההתייחסות המאוד מיוחדת והחדשנית לעומת הצעת החוק המקורית.
יעל סלנט: אנחנו עוברים לעמ' 6, סעיף 9ח.
יעל סלנט: סיוע בשיפוץ דירה.
יעל סלנט: אני מפנה לסעיף 9ח(ב).
יעל סלנט: בדיון הקודם הצגנו פה הסתייגות שהיתה לחברת הכנסת ענת ברקו.
יעל סלנט: בעקבות ההסתייגות הוועדה ביקשה ממשרד הביטחון – אנחנו מדברים על סיוע בשיפוץ דירה – אומרים שנכה שדרגת נכותו היא בין 20% ל-100% יקבל סיוע חד-פעמי במילווה לעריכת שיפוץ בדירה הוא מתגורר, בסכום מרבי של 86,910 שקלים חדשים.
יעל סלנט: (ב), קיבל סיוע בסכום הנמוך מהסכום שהזכרתי, יהיה זכאי לקבל את יתרת הסיוע במילווה, כמובן, בסכומה המעודכן, לעריכת שיפוצים נוספים, ובלבד שחלפו – בדיון זה היה עשר שנים ממועד קבלת הסיוע הראשון, ובעקבות החלטת הוועדה וההסתייגות של חברת הכנסת ברקו הסכים משרד הביטחון להוריד לחמש שנים.
יעל סלנט: לכן ההסתייגות שלך חברת הכנסת ברקו יורדת, והנוסח שמונח פה בפניכם הוא המתוקן, שמדבר על חמש שנים.
ענת ברקו: מקובל עליי.
יעל סלנט: נעבור להסתייגות הבאה.
יעל סלנט: עמ' 8.
יעל סלנט: סעיף 9יג, סיוע בשיכון בדירה בבעלות משרד הביטחון או בדירה ציבורית.
יעל סלנט: אנחנו מדברים בסעיף קטן (ד) על נכה שנפטר – נכה ששוכן בדירה בבעלות משרד הביטחון ונפטר - הוועדה ביקשה ממשרד הביטחון בזמנו לתת איזשהו פתרון למשפחה.
יעל סלנט: אחרי דיונים ארוכים עם משרד הביטחון, משרד הביטחון הסכים להגיד שבן משפחה שהתגורר עם הנכה בדירה לפני שהוא נפטר, יהיה זכאי להמשיך להתגורר בדירה עוד 36 חודשים ממועד פטירתו.
יעל סלנט: כמובן שמדובר בבן משפחה מקרבה ראשונה, כלומר בן משפחה שמשתלמים לו התגמולים לפי סעיף 20א או לפי חוק משפחות.
יעל סלנט: בדיון הקודם בוועדה גם יושב-ראש הועדה, גם חברי כנסת נוספים אמרו שאולי שלוש שנים זה משהו צריך לחשוב עליו – להאריך, לתת פתרונות דיור חלופיים לאלמנה או למשפחה כדי שלא תמצא עצמה כעבור שלוש שנים ללא קורת גג.
יעל סלנט: משרד הביטחון התבקש על-ידי יושב-ראש הוועדה לערוך חשיבה נוספת או לבדוק, מה נותנים למשפחה, לאלמנה ולילדים של מי ששוכן בדירת משרד ואחרי מותו אין קורת גג למשפחה.
יעל סלנט: בבקשה, אשמח שתציגו את ההתייחסות שלכם.
פזית תדהר: לגבי אלמנה, שלאחר מותו של הוכרה כאלמנת צה"ל, לפי חוק משפחות חיילים, היא וילדיה הקטינים, אם יש, מקבלת את כל הזכויות שמגיעות לה כאלמנת צה"ל מכוח חוק משפחות חיילים שנספו במערכה.
יעל סלנט: מתי הם מוכרים?
פזית תדהר: במסגרת התיקון לחוק המשפחות, שעיגן את ההטבות למשפחות השכולות - זה תיקון שאושר כאן בוועדה בסוף 2013 - החוק הזה מעגן את כלל ההטבות כולל בתחחם הדיור, גם שם מדובר על סיוע בשכר דירה וסיוע לרכישת דירה או להחלפת דירה, כך שלאלמנה יש ההטבות לדיור כפי שניתנות לכל אלמנת צה"ל, כמו אלמנה שלצורך הדוגמה, בן זוגה נהרג בקרב.
פזית תדהר: הזכויות שלה הן אותן זכויות.
פזית תדהר: מתי אותה אלמנה תהיה מוכרת באגף המשפחות, או לפי חוק משפחות חיילים – בשני מקרים: אחד, שהפטירה היא עקב הנכות שלו, כלומר שיש קשר סיבתי בין הנכות לפטירה; והמקרה השני זה אלמנה של נכה 100 פלוס.
פזית תדהר: האלמנות האלה – לא משנה מה סיבת הפטירה – הן מוכרות אוטומטית לפי חוק המשפחות.
ענת ברקו: מי קובע את הקשר הסיבתי?
פזית תדהר: קצין תגמולים.
פזית תדהר: כמו שקובע לפי חוק הנכים, יש גם קציני תגמולים באגף המשפחות, שהם מטפלים בבקשות להכרה וקובעים את הקשר הסיבתי.
פזית תדהר: זה לגבי האלמנות הללו.
פזית תדהר: לגבי אלמנות שלא מוכרות לפי חוק משפחות חיילים, גם כאן זה משהו שקיים גם במסגרת הצעת החוק - שני הסברים שקיימים – שניהם קיימים היום, אחד קיים בחוק.
פזית תדהר: יש אלמנת הנכה הנצרך שהיא בעצמה נצרכת, ואז היא ממשיכה לקבל תגמולים לכל חייה, ואז הזכאות היא רק לתגמולים, ויש מקרה של אלמנה של נכה, שדרגת נכותו היתה 50% ומעלה, שהפציעה שלו היא בפעילות מבצעית, אז גם היא מוכרת לקבלת תגמולים בלבד.
פזית תדהר: כפי שיעל ציינה, במסגרת הדיונים בוועדה הסכמנו לאפשר את המגורים בדירה לתקופה של עוד 36 חודשים ממועד הפטירה – משהו שלא קיים היום.
פזית תדהר: אני רוצה להבהיר – זה לא שמשרד הביטחון, ברגע שהנכה נפטר, מפנה את האלמנה.
פזית תדהר: דברים נעשים בצורה מידתית וסבירה ורגישה.
פזית תדהר: כך למשל, עשינו בדיקה – יש היום 9 אלמנות, שלא הוכרו לפי חוק המשפחות, שעדיין ממשיכות להתגורר בדירת משרד.
חזי משיטה: כמה שנים טובות.
פזית תדהר: לאף אחת מהן אין ילדים שהם מתחת לגיל 21.
פזית תדהר: אגב, יש לנו שתי דירות של משרד שבכלל לא האלמנה מתגוררת אלא דווקא הילדים הבגירים, שמסרבים לפנות את הדירה, שגם זה משהו שמשרד הביטחון צריך להתמודד אתו.
פזית תדהר: אבל בכל מקרה, הדברים נעשים בצורה מאוד רגישה ושקולה.
פזית תדהר: אנחנו מבינים את הקושי שעלה פה בוועדה.
פזית תדהר: זה קושי שלא זר לנו.
פזית תדהר: יש לנו המקרים האלה ואף אחד לא שש לפנות אלמנה, בטח לא אלמנה מבוגרת, מהדירה.
פזית תדהר: מה שחשבנו - אלמנות שמוכרות לפי חוק המשפחות, יש להן הסידור לפי חוק המשפחות, כפי שקיים לגבי כל אלמנת צה"ל.
פזית תדהר: אנחנו לא חושבים שלגביהן צריך לקבוע הסדר נפרד, כי אין הבדל בין אלמנה של נכה שנפטר עקב נכותו לבין אלמנה שבעלה נהרג בעזה, כפי שקרה לנו לפני חודש.
פזית תדהר: לעומת זאת, לגבי אלמנות שלא מוכרות לפי חוק המשפחות, אנחנו כן מוכנים ליצור אולי מסלול של להביא אותם לוועדת החריגים או ועדת ל' ולדון שם – מתוך ראייה שאם יש נסיבות של ילדים קטינים וכו', נאפשר להן.
ענת ברקו: אנחנו חייבים לא להביא לשום ועדה.
ענת ברקו: כשיש ילדים עד גיל 21, סיום שירות צבאי לפחות - זה חייב לבוא לידי ביטוי בחוק.
ענת ברקו: הם לא מסייעים בפרנסת המשפחה.
ענת ברקו: הלא אם היה מצב אחר, אף אחד לא היה מוציא אותם מהבית.
ענת ברקו: הם נקלעו למצב שהם חיים בדירה הזאת.
ענת ברקו: צריך לאפשר להם את החיים האלה, לפחות עד אחרי הצבא.
פזית תדהר: הקושי הוא ברור, אבל יש לזכור שלצד זאת יש עשרות נכים אחרים שמחכים ברשימת המתנה לדירות שיתפנו.
מירב בן ארי: מה תגידי לנכה אחר, שמחכה לדירה?
מירב בן ארי: אני לא אומרת שאני לא מסכימה אתך.
ענת ברקו: ניקח אלמנה עם ילדים קטנים, ונעיף אותם מהבית?
מירב בן ארי: צריך לקחת את זה בחשבון ולמצוא תקציב להשכיר דירות, ולא להגיד לנכים אחרים: תחכו, כי בסוף גם הנכים האלה צריכים פתרון.
מירב בן ארי: אם משרד הביטחון אומר: אני משאיר אותה עם הילדים, ואומר לילדים: תחכה, בוא נראה שבאמת למשרד הביטחון יש אפשרות להשכיר דירה לאותו נכה שמחכה.
מירב בן ארי: בואו נמצא פתרון.
מירב בן ארי: זה מטריד אותי.
אלי אלאלוף: חברים, אני מזכיר, שהנושא של הזמן של השהייה בדירה אחרי פטירת הנכה זה חידוש של הוועדה.
אלי אלאלוף: השגנו את זה.
אלי אלאלוף: רוצים שאגיד לבקשתי?
אלי אלאלוף: אז לבקשתי, למרות שאני לא רץ אחרי שום קרדיט.
אלי אלאלוף: לא מעוניין בקרדיטים.
אלי אלאלוף: בנושא הזה, יש פה פריצת דרך.
אלי אלאלוף: יש הנקודה שקשורה לילדים מתחת לגיל 21.
אלי אלאלוף: צריך לנסות למצוא פתרון.
אלי אלאלוף: 36 חודש מינימום ואחר כך התייחסות אנושית של האגף, שבושה לומר התייחסות – כל מה שאתם עושים זו התייחסות אנושית – זה מאפשר לדעתי להביא לוועדת חריגים.
אלי אלאלוף: ואני לא נבהל מוועדת חריגים.
אלי אלאלוף: תפסיקו להטיל על הפקידים את האחריות האין סופית מול מערכת ממשלתית, מול הממשלה שלא מסוגלת לספק את כל הצרכים, ואז אתם מטילים על פקיד אחד, להפוך אותו לשונא ישראל.
אלי אלאלוף: אני חושב שוועדת חריגים זו נוסחה שמאפשרת לחלק את האחריות בין הפקידות לבין הציבור, כי בוועדת חריגים, כולל נציגי ארגון הנכים- -
דני בן אבו: הם לא שם.
אלי אלאלוף: היו שם.
אלי אלאלוף: אנחנו קבענו בוועדה שבוועדת חריגים יהיה נציג הארגון.
אלי אלאלוף: כבר שינינו.
אלי אלאלוף: לכן אני רוצה שנישאר בעמדה הזאת.
אלי אלאלוף: שאל"ף, יש אפשרות להישאר 36 חודשים אחרי הפטירה של הנכה.
אלי אלאלוף: שתיים, אם המשפחה עוברת לטיפול של המשפחות השכולות, זה פתרון טוב לאלה.
אלי אלאלוף: ולאלה שאינם נופלים בשתי הקטגוריות הראשונות, יש להם ועדת חריגים.
אלי אלאלוף: שלושה פתרונות על דבר שלא היה בחוק המקורי.
אלי אלאלוף: זה לא זלזול בנושא.
אלי אלאלוף: לכן אני מציע שיהיה הנוסח הבא: אל"ף, לא נוציא משפחה מהבית, חוץ מאשר אם רצונה לעזוב מסיבותיה, לפני 36 חודשים; שתיים, אם עוברת לטיפול המשפחות השכולות, יש להם מסגרת חדשה, מלאה ומטפלת; ושלוש, למקרים שאינם מתאימים – יש פה ועדת חריגים שתיקח בחשבון גם את היתומים מתחת לגיל 21.
יעל סלנט: אז אנחנו צריכים לתקן את סעיף 9טז, את הסעיף של ועדת החריגים לדיור.
פזית תדהר: לא, זה ועדת ל', עם נציג ציבור.
יעל סלנט: גם פה יש נציג של שר הביטחון.
יעל סלנט: אנחנו אומרים - בעמ' 13 אנחנו אומרים שיהיה בה נציג הזכאים.
אלי אלאלוף: מה ההבדל בין שתי הוועדות – בין ל' לחריגים?
פזית תדהר: לוועדת ל' יש יותר סמכויות, ובנוסף, היא ועדה אגפית.
פזית תדהר: ועדת חריגים לדיור היא ועדה מחוזית שלא תמיד רואה את התמונה הכללית.
פזית תדהר: זה מצריך תיקון לסעיף של ועדת ל', כי כיום לפי הסעיף, רק נכה זכאי להגיע לוועדה.
אלי אלאלוף: אני מסכים לתיקון של ועדת ל', במיוחד שיש לה יותר סמכויות, והיא ברמה ארצית.
יעל סלנט: לוועדת ל' ניתנת סמכות בנוגע לאלמנת נכה ששוכן בדירת משרד הביטחון ונפטר, והיא לא מוכרת לפי חוק משפחות.
יעל סלנט: יהיו פה שלושה תנאים מצטברים כדי שלוועדת ל' תהיה סמכות לדון בה.
פזית תדהר: ושיש ילדים מתחת לגיל 21.
יעל סלנט: אתם הצעתם שגם לא ילדים מתחת לגיל 21, כדי לתת לכם שיקול דעת רחב יותר?
פזית תדהר: ניתן להם שיקול דעת.
יעל סלנט: או אם יש ילד שקרה לו משהו.
פזית תדהר: או היא מאוד מבוגרת.
יצחק שושן: איציק שושן, מחוז תל-אביב.
יצחק שושן: בדיון הקודם דיברנו יחד עם חברת הכנסת בן ארי, שתינתן הזכות לאלמנת צה"ל, כי בלאו הכי היא תוכר כאלמנת צה"ל, והיא תוכל לרכוש את אותה דירה ולהשתכן בה.
אלי אלאלוף: אחזור לחברתי מירב, שאומרת: ומה עם אלה שממתינים?
מירב בן ארי: כשהיא תשלם להם, יהיה כסף לקנות עוד דירה.
מירב בן ארי: אבל חזי אמר שזה לא קורה.
אלי אלאלוף: אני לא בעד להתפטר מנכסים.
אלי אלאלוף: זו טעות גדולה שנעשתה בעמידר.
אלי אלאלוף: אני רוצה להוסיף לפרוטוקול בלבד: אתם חייבים לחדש את היחסים, את הקשרים עם חברות העמידר וקומפני כדי שיתחילו להתייחס לאוכלוסייה הזו ברצינות.
אלי אלאלוף: המלאי גדל.
אלי אלאלוף: חלק מהמלאים החדשים הם ברמה מאוד גבוהה, ואין שום סיבה שנפגעי הפעולות האלה, לא יהיה להם יחס מועדף.
אלי אלאלוף: אמנם המנכ"ל בעמידר עזב בינתיים, אבל תחפשו את הדרך.
אלי אלאלוף: שמעתי שהנושא הזה לא מיציתם אותו בזמן האחרון, אז ארבעה פתרונות שנותנים לדעתי יחס מאוד חם לאלמנות או אלמני צה"ל.
דני בן אבו: אל"ף, אני מברך על התיקון הזה, אבל חשוב לדעת שמאגר הדירות קטן משנה לשנה.
דני בן אבו: אני נמצא בקשר שוטף עם ראש האגף, עם חזי, על פתרון לדיור.
אלי אלאלוף: למה קטן?
דני בן אבו: כי לא אגף השיקום מחליט כמה דירות יהיו לו במלאי.
דני בן אבו: זה מינהל הרכש.
דני בן אבו: או הוא מוכר מבחינה כלכלית ואינו קונה ואינו מחדש.
דני בן אבו: כלומר פועל יוצא מזה, שהלחץ על הדירות הקיימות או כתוצאה מזה שנשארת אלמנה, הוא הרבה יותר גדול.
דני בן אבו: אין שום בקרה כמה דירות יש במלאי, מה היה בעבר ומה יהיה בעתיד.
אלי אלאלוף: לא אעשה רפורמה של כל משרד הביטחון.
דני בן אבו: למעלה מארבע שנים נכה עם תשעה ילדים מחכה לדירה.
אלי אלאלוף: נכה שהתאלמן?
אלי אלאלוף: לא, נכה רגיל.
אלי אלאלוף: צודק, זו בעיה מרכזית.
דני בן אבו: אבל המלאי קטן משנה לשנה.
אלי אלאלוף: אני מציע שנקרא למשרד הביטחון כוועדת הרווחה להפסיק את פעולת המכירה של הדירות האלה, חוץ מאשר אם הוא מוכר את הזבלה שיש במצפה רמון שאני במקרה מכיר, שלא הייתי נותן לאף אחד לגור בו.
אלי אלאלוף: אם מתפטר מזה – שיתפטר.
דני בן אבו: אנחנו מדברים על דירות שלא קיימות בכלל.
מאיר חלבי: על-מנת להגדיל את כומת הדירות- -
מאיר חלבי: אפשר להגיד לשר האוצר להעביר כסף למשרד הביטחון, שיקנה דירות.
מאיר חלבי: נוסף לזה, אדוני היושב-ראש, אני מברך על המספר שאימצת – 36.
מאיר חלבי: 3 ועוד 9 זה 18, זה ח"י.
מאיר חלבי: אני מבקש לאמץ את זה – 36 חודש גם במקומות אחרים.
אלי אלאלוף: אני אוהב את הגימטריה הזאת.
אלי אלאלוף: מחזקת את הדעת.
יעל סלנט: יש פה הסתייגות של חבר הכנסת ברקו, אבל אני מציעה שנקריא אותה עם ההסתייגות שזה רלוונטי אליה, שזו הסתייגות לסעיף 9יד(ד).
יעל סלנט: אעשה את שתיקן יחד כי הן קשורות.
יעל סלנט: אני מזכירה את הנושא הבא - בסעיף 9יד – מענק לרכישת דירה לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת.
יעל סלנט: ב-9יד(ב) מדברים על נכה שהחל ברכישת הדירה לפי הסעיף הזה, ונפטר.
יעל סלנט: אנחנו אומרים שהאלמנה והילדים הקטינים שלו יהיו זכאים לקבלת הסיוע לפי סעיף זה במקום הסיוע בדיור לפי חוק משפחות חיילים שנספו במערכה.
יעל סלנט: משרד הביטחון הסביר מדוע נותנים את הסיוע הזה למשפחה של נכה שנפטר והחל בהליך הרכישה – מתוך הנחה שהמשפחה הזאת נכנסה להליך של רכישה, נכנסה למחויבויות, ולכן נותנים את הסיוע.
יעל סלנט: לא נותנים את זה לאלמנה אחרת, של נכה שלא החל בהליך הרכישה, כי עוד לא נוצרו ההתחייבויות הכספיות, וזה יוצר הבדלה בין אלמנה מסוג זה לבין אלמנה אחרת שמוכרת לפי חוק המשפחות.
יעל סלנט: יושב-ראש הועדה וחברי הוועדה ביקשו ממשרד הביטחון, לבדוק שוב ולראות, האם אפשר לתת גם לאלמנה של נכה שהוא 100 פלוס וזכאי לקבל מענק לפי סעיף זה, לקבל את המענק גם אם לא החל בהליך הרכישה, ונשמח לשמוע את התייחסותכם.
פזית תדהר: אוסיף לגבי הרקע.
פזית תדהר: אנחנו מדברים על סימן משנה ו' שמדבר על הסיוע בדיור לנכים בעלי דרגת נכות מיוחדת, 100 פלוס.
פזית תדהר: אנחנו מדברים על מענק שנע בין מיליון ו-400 בלי המע"מ למיליון ו-700 בלי המע"מ, כלומר סביב 2 מיליון שקלים.
פזית תדהר: זה המענק המיוחד שניתן לנכים הקשים ביותר, ה-100 פלוסים.
פזית תדהר: הסעיף זה אומר שאם הנכה החל בהליכי רכישת הדירה ונכנס להתחייבויות, ונפטר במהלך ההליך, האלמנה, אם קיימת אלמנה וילדים, הם יכולים להיכנס בנעליו ולקבל את הסיוע.
פזית תדהר: הסיוע, זה נכון גם לגבי המענק עצמו, כשהנכה רוכש דירה חדשה או בונה בית, וגם למקרה של אותו נכה שקיבל להתגורר בשכירות המיוחדת של דירות משרד הביטחון, ואז אותו נכה שגר בדירת משרד, במקום לקבל את המענק של ה-2 מיליון שקלים, יכול לקנות בכספי המענק האלה את דירת המשרד.
פזית תדהר: בשני המצבים האלה, אם הוא החל בתהליך – בין אם זה דירה חדשה ובין אם זה לקנות את דירת המשרד, אם הוא החל בתהליך הרכישה ותוך כדי התהליך נפטר, אנחנו מאפשרים לאלמנה ולילדים להמשיך את התהליך ולקנות ולקבל את הכספים.
פזית תדהר: כפי שאמרתי, אלמנה של נכה 100 פלוס אוטומטית מוכרת אלמנת צה"ל לפי חוק המשפחות.
פזית תדהר: לכן אם הנכה בכלל לא החל בתהליך למימוש המענק המיוחד לדיור, ולימים הוא הולך לעולמו, היא מוכרת לפי חוק המשפחות ומקבלת את הסיוע שניתן לכלל אלמנות צה"ל.
פזית תדהר: אנחנו חושבים שלא נכון לאפשר את הסיוע הזה גם לאחר פטירת הנכה אם התהליך לא החל, מאחר שתיווצר אפליה בין האלמנות הללו לבין אלמנות צה"ל שבן זוגן נהרג, לצורך הדוגמה, בקרב, והן יקבלו רק את הסיוע לפי חוק משפחות חיילים, שעומד על כ-200,000 שקלים לרכישת דירה.
פזית תדהר: אנחנו חושבים שזה לא נכון.
פזית תדהר: זה ייצור אפליה.
פזית תדהר: ברגע שהנכה לא החל בתהליך ולימים נפטר, האלמנה מוכרת בחוק המשפחות, ומקבלת שם את כל הזכויות כמו כל אלמנות צה"ל.
אלי אלאלוף: זה פעמיים פגיעה במשפחה, כי ברגע שהנכה נפטר, לא עלינו, המשפחה יש לה פחות הכנסות.
פזית תדהר: היא מוכרת לפי חוק משפחות חיילים ומקבלת תגמול.
טלי פלוסקוב: היא מקבלת אבל פחות.
אלי אלאלוף: שוב אני אומר - אני רוצה שתשקלו את זה.
אלי אלאלוף: קודם כל, זה פחות הכנסות למשפחה – לאלמנה, לילדים.
אלי אלאלוף: שתיים, עד אתמול היתה לה אפשרות להתחיל בתהליך שמבוססת על המשפחה.
אלי אלאלוף: התהליך הזה נגמר.
אלי אלאלוף: זו פגיעה שנייה.
אלי אלאלוף: אני חושב שאי-אפשר לעשות את זה מהיום למחר.
אלי אלאלוף: צריך לתת פרק זמן, שאם היא יכולה בפרק זמן של כמה חודשים, אפילו שנתיים-שלוש, להמשיך לממש את הזכות הזאת – בבקשה.
אלי אלאלוף: אבל לא להפסיק לה את זה מהיום למחר.
אלי אלאלוף: זה תהליכים שעד שמתחילים לעכל אותם, להבין אותם – תנו למשפחה להתמודד עם זה.
אלי אלאלוף: לא מהיום למחר.
אלי אלאלוף: לומר למישהו: לך תבנה בית - ופתאום הפטירה האיומה הזאת למשפחה עושה שמייד היא יורדת ברמת ההכנסות וברמת פתרונות הדיור שלה.
אלי אלאלוף: אני חושב שהייתי מקבל את ההצעה בתנאי שיש פרק זמן סביר בין פטירת הנכה לבין ההחלטה להפסיק לו את התהליך.
פזית תדהר: אבל אם הם לא היו בתהליך, למה להתעקש?
אלי אלאלוף: עד שמעיזים- -
פזית תדהר: ואם אותו זוג חשבו על רכישת דירה, לא מימשו את זה, ובן הזוג נהרג?
פזית תדהר: הרי גם זה קורה.
פזית תדהר: זה גם קרה בצוק איתן.
פזית תדהר: האלמנה לא מקבלת.
פזית תדהר: היא מקבלת את הסיוע שקבוע בחוק משפחות חיילים, של ה-200,000 שקלים.
ענת ברקו: אני לא חושבת שכדאי להשוות.
ענת ברקו: מצבן של שתיהן לא טוב.
ענת ברקו: מצבן הוא רע מאוד.
ענת ברקו: זו נקודת המוצא.
ענת ברקו: סבל מתמשך של טיפול בנכות וגם להתחיל לדאוג לאחר מכן למגורים – זה נראה לי לאפשר את זה בלי קשר לתהליך – לאפשר להם לרכוש את הדירה.
אלי אלאלוף: תקבלו משפחת נכה עם מצב טיפה יותר טוב.
חזי משיטה: חברת הכנסת ברקו, אני רוצה לחדד את מה שפזית אמרה לחברי הכנסת הנוכחים.
חזי משיטה: יכול להיות מצב שאלמנה, חברתה של אשת הנכה, תהיה במצב פי כמה פחות טוב מאשת הנכה שאנחנו מאפשרים כרגע, אחרי שהנכה נפטר, לממש את הדירה לעומת זו שהוכרה באלמנות, ויש לה זכאויות פחותות.
חזי משיטה: זה עיוות.
חזי משיטה: קחו אותו לתשומת לבכם.
אלי אלאלוף: אני קטן לתת לך עצה.
יעל סלנט: תכף נגיע למי ששוכן בדירה, ושם יש גם ההסתייגות שלך.
יעל סלנט: פה אנחנו מדברים על הזכאות התיאורטית שיש לכל נכה שהוא 100 פלוס, לקבל סיוע בדיור.
יעל סלנט: וכפי שאמרה פזית, הזכאות הזו שאנו קובעים אותה פה נעה בין מיליון ו-400 ללא מע"מ למיליון ו-700 ללא מע"מ – תלוי בסוג הקדימה.
יעל סלנט: זו זכאות שאנחנו קובעים אותה כרגע כאן בחוק.
יעל סלנט: מה שכתוב בהצעת החוק, שאם הנכה, שהוא 100 פלוס, החל בהליך הרכישה, המשפחה שלו, מתוך הנחה שכבר נוצרו מחויבויות כספיות, תמשיך לקבל את הסיוע הזה כי היא התחילה להתחייב להליך רכישה, להוצאה כספית משמעותית, ומשרד הביטחון אומר: בהם אני לא נוגע – כי נמצאים במחויבות כספית כזו או אחרת.
יעל סלנט: באה הוועדה ושאלה: מה קורה עם נכה שהוא 100 פלוס ונפטר, והמשפחה שלו מעולם לא החלה בהליך הרכישה.
ענת ברקו: המשפחה צריכה להתחיל בהליך הרכישה שנייה אחרי שנגמרה הנכות או הוכר כנכה כדי לשמור על הזכאות הזאת.
ענת ברקו: למה להגיע למצב הזה?
יעל סלנט: אחרת הם מקבלים לפי חוק משפחות, כי לפי מה שאני מבינה, כל נכה 100 פלוס מוכר לפי חוק משפחות, ומקבל את הפתרונות של חוק משפחות.
ענת ברקו: כבר בזה יש אפליה.
אלי אלאלוף: אני לא מבין למה צריך להכניס את המשפחות של נכי 100 פלוס ללחץ מהיום הראשון.
אלי אלאלוף: הנכה פלוס הזה שנפטר באופן פתאומי אפילו, זה מכניס מייד את המשפחה למצב הכי מטורף.
אלי אלאלוף: מה שאנחנו מבקשים – לתת תקופה נוספת, בין 24 ל-36 חודשים, שהזכאות הזו תימשך גם אחרי פטירת הנכה 100 פלוס.
אלי אלאלוף: אחזור – ההצעה שלי היא לאפשר המשך זכאות, להפעיל את הזכאות הזו לתקופה של 24 עד 36 חודש, לנכים 100%, ולא להפסיק אותה מיידית.
אלי אלאלוף: יש התנגדות לחברי הכנסת?
ענת ברקו: ומה עם הרכישה?
יעל סלנט: תכף נגיע לזה, זה סעיף קטן (ד).
אלי אלאלוף: זה מאוד יפה שזה ניתן, אבל לא צריך להפסיק את הזכות הזו עם פטירת הנכה אלא רק אחרי תקופה.
יעל סלנט: צריך לקחת בחשבון שאלמנה אחרת, שמוכרת לפי חוק המשפחות, לא תהיה זכאית לסכומים הנכבדים.
גיל אבירם: גיל אבירם, משרד האוצר.
גיל אבירם: אדוני, אבקש להסביר שהיום ביחס למצב הקיים, כפי שהסבירה פזית, יש מסלול בחוק שנותן מענה לאלמנות של נכה שהוא 100 אחוז, שהיא הופכת במותו להיות אלמנת צה"ל.
גיל אבירם: מצב כזה, שנאפשר לרעיה כזו שהופכת לאלמנה, לקבל את הסיוע הנקוב פה בחוק, יוצר השלכת רוחב על כל אלמנות צה"ל היום, וזה בעלויות מאוד משמעותיות.
אלי אלאלוף: אנחנו לא מדברים על שום אקט רטרואקטיבי.
אלי אלאלוף: אתה יודע כמה מקרים כאלה יש בשנה, בהגדרה שלי?
גיל אבירם: צריך לבדוק.
ענת ברקו: למה שזה ייצור השלכה?
ענת ברקו: צריך לקחת בחשבון שאותה אלמנה טיפלה בנכה הזה בפציעה מאוד קשה.
ענת ברקו: ההשלכה של זה היתה לגבי כל המשפחה.
ענת ברקו: אני חושבת שצריך להשוות.
עידן קלימן: אתה לא מבין.
עידן קלימן: אף אחד פה לא מבין.
אלי אלאלוף: ברור שזה עולה, כסף, אבל זה מקרים – לא הכול כסף.
עידן קלימן: אתה לא מבין מה זה להיות רעיה של נכה 100 פלוס.
עידן קלימן: אני יודע מה אשתי משלמת.
עידן קלימן: המקרים שהוא מדבר עליהם זה אולי אחד לשלוש, ארבע שנים.
עידן קלימן: הוא נותן לכם פתרון של שלוש שנים.
עידן קלימן: מהיום שנכה 100 פלוס נפצע, הדבר היחיד שמעניין אותו זה קורת הגג שלו.
עידן קלימן: כי זה מה שהכי מפחיד אותו.
עידן קלימן: אתם לא יודעים מה המשפחות של 100 פלוסים עוברים.
גיל אבירם: אני לא מתיימר להבין, ולא אוכל לעולם להבין.
גיל אבירם: אני רק מנסה להסביר את המשמעות התקציבית של הנושא.
גיל אבירם: היום אלמנה של חלל צה"ל זכאית, כפי שנאמר פה, לזכאות בשווי של כ-200,000 שקל.
גיל אבירם: זה סכום מרבי.
גיל אבירם: היום, לפי ההצעה שלכם, רעיה של נכה 100 פלוס, תקבל הטבה בשווי של בין מיליון ו-400,000 שקל למיליון ו-700,000 שקל, גם לתקופה מוגבלת – יש פה השלכת רוחב מאוד משמעותית.
אלי אלאלוף: בין שנתיים לשלוש, למצות את היכולת.
אלי אלאלוף: כתבתי רק לפני דקה מכתב לראש אגף התקציבים.
גיל אבירם: אנחנו מטפלים בו.
אלי אלאלוף: אני מבקש שתעשה את הבדיקה, ותחזור ותמצא שמדובר במקרים בודדים – לא בשתי ספרות אפילו.
אלי אלאלוף: תחשוב על האלמנה.
אלי אלאלוף: יש לי רגישות מיוחדת למילה אלמנה.
אלי אלאלוף: תחשוב על האלמנה, על הילדים.