GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ורדה אדוארדס: א', זה פנקס המפעל שצריך להתנהל באתר בנייה או כפי שזה נקרא באתר בנייה "הפנקס הכללי".
ורדה אדוארדס: הפנקס הזה מאוד חשוב כי מצורפות אליו כל מיני תעודות שמעידות על התנהלות נכונה של אתר בנייה, כמו למשל תזכירי בדיקה של כלים שנמצאים באתר הבנייה וכדומה.
ורדה אדוארדס: זאת מטלה שאפשר - -
אלי אלאלוף: אז מה ההצעה הקונקרטית?
ורדה אדוארדס: ההצעה היא להוסיף להוראות הבטיחות גם בדיקת קיומם של פנקסים הנדרשים לפי הפקודה ושל מסמכים שאמורים - -
אלי אלאלוף: זה על עוזר בטיחות?
אלי אלאלוף: זה לא על מנהל עבודה?
ורדה אדוארדס: זה מוטל אפילו על מבצע הבנייה ועל מנהל העבודה, ועוזר הבטיחות יכול לבדוק את קיום אותו פנקס ואת קיום התזכירים שצריכים להימצא בתוך הפנקס.
ורדה אדוארדס: אם יש עגורן צריח באתר העגורן צריך להיבדק אחת לחצי שנה, וחייב להיות תקציר בדיקה שמצורף לפנקס.
ורדה אדוארדס: את הדברים האלה יכול לבדוק עוזר בטיחות בקלי קלות.
שמרית שקד גיטלין: הלשכה המשפטית של משרד העבודה, אני מבקשת את ההתייחסות מכם כי אתם ודאי יודעים שהתוספת מפנה להוראות הדין.
אלי אלאלוף: אני חושב שהיום זה באחריות מנהל העבודה.
אלי אלאלוף: תשאירו את זה אצל מנהל העבודה.
אלי אלאלוף: אל תעמיסו יותר מדי על עוזרי הבטיחות.
אלי אלאלוף: בסוף נחפש את העוזר של העוזר.
ורדה אדוארדס: יחסית זאת משימה קלה מאוד.
ורדה אדוארדס: הוא נכנס למשרד, בודק בפנקס ובתוך הפנקס יש תזכירים.
ורדה אדוארדס: זהו.
ורדה אדוארדס: זה ממש לא סיפור כזה.
אלי אלאלוף: שמרית נותנת לי רעיון טוב.
אלי אלאלוף: לשמחתי, אני לא יודע הכול.
אלי אלאלוף: תעשו את זה בצו.
אלי אלאלוף: תביאו את זה בצו.
אלי אלאלוף: אנחנו נוסיף את זה בצו.
סיגל מרד: צריך לתקן את זה אחר כך.
אלי אלאלוף: אז יש לנו זמן.
אלי אלאלוף: יהיה לכם זמן לחשוב היטב איך לעשות את זה.
אמנון שינדלר: אני רוצה להעיר משהו.
אמנון שינדלר: למעשה, ורדה אומרת שאותו עוזר ימלא גם כן פנקס - -
סיגל מרד: לא, לא, לא.
אמנון שינדלר: לא משנה.
אמנון שינדלר: יבדוק אם הפנקס מולא כראוי, אבל אם הוא רואה שלא מילאו את זה כמו שצריך למי הוא ידווח?
אמנון שינדלר: למנהל העובדה?
אמנון שינדלר: אבל הוא לא צריך לבדוק אותי בפנקס.
אמנון שינדלר: כי האחריות היא שלי בכל מקרה.
אלי אלאלוף: אדון שינדלר, יבדקו את זה ואם יהיה צורך יביאו את זה בצו.
אמנון שינדלר: יש לו מספיק עבודה גם בלי זה.
אלי אלאלוף: לא נעשה אותו הקיר הנמוך - - -
אמנון שינדלר: אנחנו הולכים להציל חיים ולא להתחיל לבדוק ניירות.
שמרית שקד גיטלין: אז אנחנו סיימנו את התוספת.
שמרית שקד גיטלין: אני רק אומרת שאתמול הייתה לך הערה - -
אלי אלאלוף: את מגלה לכולם שאני עובד בלילה?
שמרית שקד גיטלין: דיברנו על הצ'ק ליסט הכללי שיש בכל אתר בטיחות, אבל ביקשת ממני להוסיף הוראה שלא ניסחתי אותה לעומק אבל רשמתי באופן כללי שמפקח עבודה ראשי יהיה רשאי לקבוע צ'ק ליסט ייחודי, רשימת תיוג ספציפית למבנה מסוים.
שמרית שקד גיטלין: זאת אומרת מפקח עבודה ראשי יהיה רשאי להורות על רשימת תיוג מסוימת.
אלי אלאלוף: יש מבנים מאוד מיוחדים.
אלי אלאלוף: אני ביקרתי עם חלק מהאנשים פה במבנה מאוד מיוחד.
אלי אלאלוף: אני לא ישנתי בשקט אחר כך כי הייתה לי הרגשה שהמבנה באוויר.
אלי אלאלוף: אף אחד לא מחזיק אותו.
אלי אלאלוף: אז במבנים ספציפיים מנהל העבודה צריך להזהיר על זה.
שמרית שקד גיטלין: הכוונה היא לגבי מבנה מסוים.
שמרית שקד גיטלין: נניח רואים שזה מבנה מאוד מיוחד ורוצים שהוא יתמקד ברשימות בטיחות.
סיגל מרד: אז את מדברת על הוראה פרטנית למבנה ספציפי.
סיגל מרד: לא על סוג מסוים של מבנים.
שמרית שקד גיטלין: לא על סוג מסוים של מבנים, אלא הוראה פרטנית.
אלי אלאלוף: תחפשו את העמוד הרביעי בבניין של הספרייה בעמק הירדן.
אלי אלאלוף: אבל הבניין קיים, עומד.
אלי אלאלוף: כדאי שיקבלו אזהרות.
סיגל מרד: שמרית, כשאנחנו מדברים על יצירת רשימת תיוג למבנה ספציפי זה משהו הרבה יותר בעייתי - -
אבי ניסנקורן: הכוונה היא לסוג מסוים של מבנה.
סיגל מרד: אני לא רוצה למבנה מסוים.
סיגל מרד: אני רוצה לסוג מסוים של מבנים.
סיגל מרד: כי אחרת את הופכת אותי להיות עוזר הבטיחות של עוזר הבטיחות.
שמרית שקד גיטלין: לא, סיגל, את לא צריכה לעשות תקנות.
שמרית שקד גיטלין: הרי כשמדובר בהוראה ספציפית זה לא הוראה - - -
סיגל מרד: אבל את הופכת את המפקח במנהל הבטיחות להיות העוזר של עוזר הבטיחות שעוזר למנהל שעוזר למבקר.
סיגל מרד: לא לזה התכוונו.
אלי אלאלוף: לפעמים במבנה מנהל העבודה נותן הוראה לעוזר הבטיחות לעבוד רגיל.
אלי אלאלוף: במקום ספציפי הוא נותן לו הוראה ספציפית נוספת.
אלי אלאלוף: אני חושב שאין בזה שום - - - להפך.
אלי אלאלוף: זה כדי לתת לעוזר הבטיחות כלי נוסף להתמודד.
אלי אלאלוף: בכל אחד מהמבנים שביקרנו במרכז תל-אביב ראינו שיש רצפה שרצה החוצה ללא שום תמיכה.
אלי אלאלוף: אז אמרנו, בנקודות ספציפיות תנו לו אזהרה מסוימת.
אריק שמילוביץ: אני מפקח עבודה ראשי בפועל.
אריק שמילוביץ: הדבר הזה בעייתי מאוד.
אבי ניסנקורן: אבל אם זה סוג מבנה אז אין לך בעיה.
סיגל מרד: כן.
סיגל מרד: סוג מבנה אני יודעת - - -
אלי אלאלוף: ובחלק מהמבנה?
אריק שמילוביץ: מגוון האפשרויות הוא בלתי נגמר.
סיגל מרד: אבל אתה רשאי, לא חייב.
אלי אלאלוף: זה לא מחייב.
אלי אלאלוף: חבר'ה, אני לא מבין.
אלי אלאלוף: זה עניין מאוד פשוט.
אלי אלאלוף: היום האדריכלים משתוללים ומשכנעים את היזם שזה יהיה מבנה היסטורי של המשפחה למאה שנה קדימה.
אלי אלאלוף: אז מתכננים מרכיבים מאוד מסובכים.
אלי אלאלוף: כדאי שעל המרכיב של המבנה תהיה הדרכה מיוחדת.
סיגל מרד: אבל אז אני לא אפעל דווקא מול עוזר הבטיחות.
סיגל מרד: כשאני מגיעה למבנים מאוד מורכבים כאלה לרוב אני אדרוש, למשל, מינוי ממונה על בטיחות; אני אדרוש פונקציות אחרות - -
ורדה אדוארדס: מקצועיות יותר.
סיגל מרד: - - אני לא אלך עכשיו לבעל תפקיד שהוא רמה אחת מעל הפועל אבל הוא עדיין נמוך בשרשרת.
אלי אלאלוף: אם תעשו את זה ככה, תעשו ככה.
אבי ניסנקורן: אבל לסוג מבנה זה בסדר.
אלי אלאלוף: גם מבנה מסוים או סוג של מבנים או דרישה של אחראי בטיחות ברמה יותר גבוהה, אין לי בעיה.
אלי אלאלוף: רק שהאוניברסיטה שמעניקה לו את הקורס תיתן לו את התעודה בזמן.
שמרית שקד גיטלין: אז אני אקריא, בסדר?
שמרית שקד גיטלין: "מפקח עבודה רשאי להורות על רשימת תיוג שונה לגבי סוגי מבנים שונים".
שמרית שקד גיטלין: אנחנו יכולים להמשיך ב-25ג.
אלי אלאלוף: בואו נמשיך כי הזמן מתחיל להיות - -
אמנון שינדלר: אני רוצה להגיד שאנחנו לוקחים את עוזר הבטיחות שאמור לעזור למנהל העבודה לשמור על חיי העובדים ומכניסים לו כל מיני דברים משרדיים במקום להתמקד.
אמנון שינדלר: יש מספיק עבודה, תאמינו לי.
אלי אלאלוף: אתה צודק - -
אמנון שינדלר: יש מספיק - - - להתמקד רק על העובדים עצמם.
אבי ניסנקורן: אני מציע פחות הערות.
אבי ניסנקורן: בואו נתקדם בחקיקה.
אמנון שינדלר: אנחנו צריכים אותו שישמור - -
אבי ניסנקורן: אבל הערת את זה כבר.
אבי ניסנקורן: מספיק הערות.
אלי אלאלוף: אנחנו אמרנו את זה.
שמרית שקד גיטלין: משרד העבודה ומשרד המשפטים ביקשו להוריד את זה לתוספת כדי להשאיר להם גמישות לתקן את מספר השעות בהמשך.
סיגל מרד: לגבי תכנית ההכשרה, כשאנחנו רושמים "סיים בהצלחה הכשרה ייעודית לעוזרי בטיחות" הייתי מבקשת להוסיף "שתיקבע על-ידי מפקח עבודה ראשי".
סיגל מרד: כי כרגע בניסוח זה משתמע שהתכנית נקבעת על-ידי מפקח עבודה ראשי, אבל זה רק במשתמע כי זה נובע מזה שאני מכירה - - -
אלי אלאלוף: את רוצה לדייק.
סיגל מרד: אז אני רוצה לחדד שגם תכנית ההכשרה היא - -
שמרית שקד גיטלין: סיגל, שוב?
שמרית שקד גיטלין: "תכנית הכשרה ייעודית" - -
סיגל מרד: "שתיקבע על-ידי מפקח עבודה ראשי".
שמרית שקד גיטלין: המילה "תכנית" לא מוזכרת.
שמרית שקד גיטלין: אני לא מבינה למה את מתכוונת, סיגל.
סיגל מרד: " - - - ייעודית לפי תכנית הכשרה שתיקבע על-ידי מפקח".
סיגל מרד: לגבי מספר השעות – נכון, אנחנו סברנו שצריך לשמר גמישות לשינוי מספר השעות כי בעצם ככל שנביא הוראות נוספות במסגרת התוספת זה ייכנס.
סיגל מרד: בגלל שהמספר שכרגע נקבע בתוספת הוא 45, והוא מספר נוקשה, הייתי מבקשת לאפשר בעקבות דיון מהבוקר – ואני מצטערת על ההתקלה כרגע – שזה יהיה בהיקף שבין 45 ל-80 שעות.
סיגל מרד: אם אני חורגת מההיקף הזה אז אני אצטרך להביא את התיקון.
שמרית שקד גיטלין: 45?
אלי אלאלוף: לא פחות מ-45 ולא יותר מ-80.
שמרית שקד גיטלין: אז אנחנו בעצם הולכים לתוספת הראשונה.
שמרית שקד גיטלין: בחלק ב' – מספר השעות – כתוב שם 45, ואנחנו כותבים 45 עד 80.
מתי רביבי: אפשר לבקש לא יותר מ-100, בבקשה?
מתי רביבי: במקום 80 שיהיה 100 בקצה העליון?
סיגל מרד: אנחנו חשבנו שגם ב-80 השתוללנו.
סיגל מרד: זה נראה לנו מספיק כרגע.
סיגל מרד: אם נתקן את ההוראות ונרחיב אז אנחנו באמת גם יכולים להרחיב מעבר לזה.
אלי אלאלוף: כנראה 100 זה מספר מזל שלו.
מתי רביבי: זאת לא אמירה סתמית.
סיגל מרד: קל וחומר שאם זה - - - אז אני לא רוצה - - -
שמרית שקד גיטלין: היושב-ראש ביקש להחליף "שמפקח ראשי הכיר בו" ל-"שהמשרד הכיר בו".
סיגל מרד: אבל אני צריכה להבין מה זה "המשרד הכיר בו" כי יש לנו כמה יחידות במשרד כשכל אחת יכולה להכיר בעניינים אחרים.
סיגל מרד: יש האגף להכשרה מקצועית, יש מנהל הבטיחות היום שמכיר בהרבה מאוד מוסדות הכשרה לגבי הכשרות בתחום הבטיחות.
סיגל מרד: זה קיים בממונים ובשורה ארוכה של הכשרות.
סיגל מרד: זה לא משהו שקיים - - -
קריאה: מה ההערה שלך?
סיגל מרד: להשאיר שזה יהיה "מפקח עבודה ראשי הכיר בו".
אלי אלאלוף: מה העדיפות של המשרד?
סיגל מרד: "מפקח עבודה ראשי".
איל בן ראובן: הוא איש מוגדר.
איל בן ראובן: אני מציע שזה יישאר.
שמרית שקד גיטלין: אז נחזיר את "מפקח עבודה ראשי"?
אלי אלאלוף: לפי משרד המשפטים, זאת הצעה חליפית להצעה.
אלי אלאלוף: כלומר או שהוא סיים את ההכשרה הייחודית של עוזר בטיחות ויש לו ניסיון של שנתיים או לחלופין זה מישהו שיש לו כבר כשירות של מנהל עבודה.
סיגל מרד: אני רוצה לבקש למחוק את הסעיף הזה, ואני אסביר למה.
סיגל מרד: קודם כול אנחנו נמצאים בעולם שבו יש לי מחסור במנהלי עבודה.
סיגל מרד: אז אם יש מישהו שהוא כשיר להתמנות למנהל עבודה אני מעדיפה שיתועל קודם כול לתפקיד של מנהל עבודה.
סיגל מרד: שנית, כשציינו כאן "מנהל עבודה" יש עוד הרבה פונקציות בעולם הבטיחות שיש להם הכשרה שהיא הרבה מעבר למה שהייתי נותנת כאן לעוזר בטיחות או ממה שמתכננים לתת לעוזר בטיחות.
אלי אלאלוף: אני רוצה להבין, בניסוח הקיים אותו אדם יכול למלא את שני התפקידים?
שמרית שקד גיטלין: אם אדם שיש לו כשירות של מנהל עבודה רוצה להתמנות לעוזר בטיחות הוא לא צריך לעבור את ההכשרה הייחודית של עוזר בטיחות.
אלי אלאלוף: הוא חייב הדרכה ספציפית.
חמוטל בן יעקב: אני רוצה להציע הצעה.
אלי אלאלוף: אני רוצה לחזור ולהבין מה שאמרתי.
אלי אלאלוף: אמרתי שלא יכולים להיות שני התפקידים.
שמרית שקד גיטלין: זה ברור.
אלי אלאלוף: שנית, אנחנו אומרים שכדי להיות עוזר בטיחות הוא צריך להיות עם הכשרה מיוחדת נוספת.
אלי אלאלוף: עכשיו את יכולה לדבר, גברת.
חמוטל בן יעקב: אני מהנדסת בהתאחדות בוני הארץ.
חמוטל בן יעקב: אני מסכימה שיש מחסור גדול במנהלי העבודה.
חמוטל בן יעקב: אם זה מישהו שיכול להתמנות למנהל עבודה אז אני אעדיף למנות אותו למנהל עבודה, אבל אני מציעה להכניס את נושא ההנדסאים.
חמוטל בן יעקב: אם זה הנדסאי שעדיין לא יכול להיות מנהל עבודה או הנדסאי שרק סיים את לימודיו שיוכל להתמנות אפילו אם אין לו עדיין שנתיים ניסיון באתר עבודה.
ורדה אדוארדס: וכנ"ל ממונים על בטיחות וכנ"ל מהנדסים.
איל בן ראובן: זה חוק עוזר בטיחות אז בואו נתמקד בעוזר בטיחות.
איל בן ראובן: חוק הפשטות פה צריך גם להוביל.
שמרית שקד גיטלין: אנחנו מורידים את סעיף (ג) שמאפשרת למנהל עבודה להתמנות ללא הכשרה וללא ניסיון?
שמרית שקד גיטלין: בסעיף (ב) אלה התפקידים שהקראתי.
שמרית שקד גיטלין: אבל מכיוון שהוספנו לו את האפשרות או הרשות להצביע על ליקויי בטיחות נוספים אז צריך לתקן פה.
איל בן ראובן: להוריד את המילה "רק".
שמרית שקד גיטלין: אני פשוט הייתי מוסיפה את הסעיף שהוספנו או ב-(ג).
שמרית שקד גיטלין: כלומר 25ב(ב) או (ג).
שמרית שקד גיטלין: אחד משניים.
שמרית שקד גיטלין: אני אחשוב על הניסוח המתאים.
שמרית שקד גיטלין: הוא יכול לעשות מה שכתוב ב-(ג) והוא יכול לעשות את מה שיש ב-25ב(ב), אבל הוא לא יכול לעשות דברים אחרים.
אריק שמילוביץ: אני חושב שהסעיף הזה הוא בעייתי.
אריק שמילוביץ: אני לא הייתי רוצה.
אריק שמילוביץ: מספיק שמנהל העבודה ישים את השלט שלו.
אריק שמילוביץ: עוזרי בטיחות הם אנשים שמתחלפים לעיתים קרובות.
אריק שמילוביץ: אני לא חושב שהפונקציה הזאת היא זאת שצריכה להיות בשלט של האתר.
איל בן ראובן: אני חושב אחרת.
איל בן ראובן: אני חושב שיש משמעות מאוד גדולה להגדיר את האדם כי זה אדם מאוד מיוחד באתר.
איל בן ראובן: זה אדם שכל תפקידו הוא בטיחות.
איל בן ראובן: אני ראיתי מקומות בחו"ל שהאנשים האלה גם הולכים עם תלבושת מיוחדת, עם כובע בצבע אחר כדי שכולם יידעו מי האיש הזה.
אבי ניסנקורן: אני מסכים.
אבי ניסנקורן: בסיטואציה הקיימת צריך לדעת מי אחראי.
אבי ניסנקורן: הוא אחראי על הבטיחות.
ורדה אדוארדס: החשש שלנו הוא שאנחנו מניחים שזאת תהיה פונקציה לא קבועה.
איל בן ראובן: בדיוק בגלל זה.
אבי ניסנקורן: אז דווקא בגלל החשש הזה שזה לא יהיה פרטץ' צריך את השם שלו.
ורדה אדוארדס: אנחנו גם מניחים ואפילו מקווים שיהיו אתרים שיהיו בהם יותר מעוזר בטיחות אחד - -
אבי ניסנקורן: אז יכתבו גם שמות.
ורדה אדוארדס: - - וגם קיימת החובה בהצעה כאן ששמם יהיה רשום בפנקס הכללי.
ורדה אדוארדס: כלומר מי שירצה לדעת מיהו - -
איל בן ראובן: כל העובדים באתר צריכים לדעת שמשה בן יעקב הוא האיש שעכשיו הם כפופים למרותו בנושא בטיחות.
איל בן ראובן: הם צריכים לדעת מי זה, הם צריכים לדעת איך הוא נראה.
אבי ניסנקורן: צריך לתת חשיבות לתפקיד.
אלי אלאלוף: תכניסו לתודעת הציבור שיש פונקציה חדשה מרכזית, לא שולית.
אלי אלאלוף: לא עוד אינסטלטור, אלא עוזר בטיחות שזה פונקציה רשמית ובמעמד כזה.
אלי אלאלוף: רבותיי, מי שאמור להצביע בעד – העמדה הזאת חד-משמעית.
מיכאל כוכבי: הערה.
מיכאל כוכבי: אני מסתכל על סעיף (א).
אלי אלאלוף: לא בסעיף הזה?
מיכאל כוכבי: בסעיף הזה.
מיכאל כוכבי: העניין שכל הזמן צריך להיות עוזר בטיחות – אני שואל שאלה בקול רם – מה קורה אם הוא חולה?
מיכאל כוכבי: הוא בחופש?
איל בן ראובן: אז יהיה מישהו אחר.
אבי ניסנקורן: אז יהיה מישהו אחר.
מאיר שמש: מה קורה אם מנהל עבודה חולה?
מאיר שמש: אתה יודע לענות לי?
מיכאל כוכבי: אנחנו עוסקים בעוזר בטיחות.
אלי אלאלוף: אדוני, אתה לא חייב להגיב בכלל.
מיכאל כוכבי: למה לגמד אותו ולקרוא לו "עוזר בטיחות"?
מיכאל כוכבי: שיקראו לו "מנהל בטיחות", ויתייחסו אליו יותר בכבוד.
איל בן ראובן: אתה מתייצב עכשיו לפני שנה בערך.
מיכאל כוכבי: כמי שנמצא בשטח זה מה שאני חושב.
שמרית שקד גיטלין: אדוני, ברשותך, אני אבקש שנציג משרד השיכון שהתנדב לעזור לוועדה ותוך כדי דיון חיפש את ההגדרה המתאימה ידבר.
נתנאל לפידות: אני מנהל אגף בכיר – תכנון אסטרטגי ומדיניות.
נתנאל לפידות: אני נתתי את ההגדרה מהזיכרון, ואני רוצה להתנצל בפני היושב-ראש וחברי הוועדה כי זה לא היה מדויק.
נתנאל לפידות: בחוק התכנון והבנייה יש שתי הגדרות: הגדרה אחת של בניין גבוה: "בניין שבו הפרש הגובה בין מפלס הכניסה הקובעת לבניין לבין מפלס הכניסה לקומה הגבוהה ביותר המיועדת לאכלוס שהכניסה אליה דרך חדר מדרגות משותף, עולה על 13 מטרים".
נתנאל לפידות: הגדרה של בניין רב קומות היא אותה הגדרה בדיוק, רק מעל 29 מטרים.
נתנאל לפידות: כל מה שמאפס עד לגובה של 13 מטר מוגדר כמבנה.
נתנאל לפידות: אין החלוקה של מספר הקומות כמו שדיברנו קודם.
נתנאל לפידות: בהתייעצות שעשינו פה תוך כדי הדיון אנחנו מציעים שזה יחול על כל המבנים לפי הגדרה של בניין גבוה, שזה אומר 13 מטרים.
נתנאל לפידות: זאת אומרת זה בערך שלוש-ארבע קומות, זה לא שתיים.
שמרית שקד גיטלין: נתנאל, אין הבחנה בין השימושים?
נתנאל לפידות: זה הנדסי לחלוטין.
נתנאל לפידות: לא משנה איזה סוג מבנה זה יהיה – זה הגובה שלו.
אלי אלאלוף: אנחנו לא חייבים להיצמד להגדרה הזאת.
נתנאל לפידות: עוד משהו אחד, אם יורשה לי.
נתנאל לפידות: התייעצתי עם מנהל התכנון בטלפון תוך כדי, ואפשר לקבוע פה גם הוראות אחרות.
נתנאל לפידות: זאת הוראה שתהיה קבועה פה בחוק.
אלי אלאלוף: אז אנחנו נשארים עם שתי קומות.
אלי אלאלוף: אני בעד שתי קומות עד גובה של שבעה מטר.
<< אורח >> צחי כץ: אם תקראו את החוק של בנייה רוויה - -
<< אורח >> צחי כץ: מהנדס העיר מודיעין.
אלי אלאלוף: תבקש רשות ותקבל.
<< אורח >> צחי כץ: חשבתי שסימנת לי.
אלי אלאלוף: ראש העיר אצלך מדהים וחבר טוב.
אלי אלאלוף: הוא לא ייתן לך לדבר ככה.
אלי אלאלוף: אז גם אני לא אתן.
<< אורח >> צחי כץ: אם תקראו את ההגדרה בחוק אני לא בטוח שהיא עונה על כל מה שקורה היום סביב תמ"א 38.
<< אורח >> צחי כץ: אני אסביר.
<< אורח >> צחי כץ: תמ"א 38 מוסיפה לך קומה אחת על בניין של ארבע קומות - -
אלי אלאלוף: בהגדרה שלו זה מהקרקע.
<< אורח >> צחי כץ: זה נכנס להגדרה שלו.
<< אורח >> צחי כץ: בתמ"א 38 לא מדובר רק על בטיחות של עובדים.
<< אורח >> צחי כץ: זה בלב מרקם בנוי.
<< אורח >> צחי כץ: מדובר גם אם נופל משהו על עובר אורח במדרכה.
<< אורח >> צחי כץ: כרגע תמ"א 38 לא בסיפור.
<< אורח >> צחי כץ: אם תקראו טוב את ההגדרה של בנייה רוויה: "בניין חדש בין שתי קומות, ארבע יחידות דיור".
<< אורח >> צחי כץ: כל תל-אביב היום, כל רמת-גן, כל גבעתיים בתמ"א 38 לא מחייבת במקום הכי רגיש אחראי בטיחות.
<< אורח >> צחי כץ: ההגדרה זאת עושה אחידות.
<< אורח >> צחי כץ: היא עושה אחידות גם עם כיבוי אש, כי כיבוי אש מתייחס ל-13 ול-29 מטר; ואם אמרתי קודם שלארבע קומות כיבוי אש לא מתייחס, זה בדיוק ה-13 מטר.
<< אורח >> צחי כץ: הוא מתייחס מעל 13 מטר.
אלי אלאלוף: היות שאני רואה שכולם אומרים שאתה צודק - -
סיגל מרד: אנחנו מציעים הגדרה שונה.
סיגל מרד: אנחנו מדברים על הגדרה שמדברת על מבנה שגובהו עולה על שישה מטרים.
אלי אלאלוף: שלא עולה.
סיגל מרד: שעולה.
איל בן ראובן: עולה מעל שישה מטר.
איל בן ראובן: יודעים למה?
איל בן ראובן: כי בן אדם שנופל מ-10 מטר יכול למות.
סיגל מרד: מעל שישה מטר זאת פגיעה קשה.
סיגל מרד: זה פרמטר שאנחנו משתמשים בו.
אבי ניסנקורן: ואז ההתחדשות העירונית בפנים?
שמרית שקד גיטלין: מה את מציעה, סיגל?
סיגל מרד: "וכן כל מבנה אחר שגובהו עולה על 6 מטרים.
סיגל מרד: אתם רוצים גם מטר רבוע?
אריק שמילוביץ: אפשר להגדיל עוד מטר מרובע.
אלי אלאלוף: זה 16 כיתות.
איל בן ראובן: מספיק 6 מטר גובה.
שמרית שקד גיטלין: מה ההגדרה שלך?
סיגל מרד: "וכן מבנה אחר שגובהו".
סיגל מרד: הרי הגדרנו בנייה רוויה.
שמרית שקד גיטלין: את רוצה שנשאיר את ההגדרה של בנייה רוויה?
אלי אלאלוף: תשאירי את הרוויה וגם את המיוחד.
סיגל מרד: "מבנה שגובהו עולה על שישה מטרים".
נתנאל לפידות: אם זה חל על רוויה לא החרגת.
נתנאל לפידות: את רוצה להחריג.
נתנאל לפידות: את צריכה לעשות את זה הפוך.
אלי אלאלוף: תשאיר את זה למשפטנים.
שמרית שקד גיטלין: זה לא עניין של משפטנים, זה עניין של מהות.
אלי אלאלוף: אז המהות היא שישה מטר גובה ובנייה רוויה.
קריאה: לא גם וגם.
אלי אלאלוף: אז מ-6 מטר ומעלה.
איל בן ראובן: שישה מטר זה עונה לכם על העניין?
איל בן ראובן: זה ברור?
סיגל מרד: זה אתר שמתוכננת בו עבודת בנייה שגובהה עולה על 6 מטר.
דב חנין: אני עדיין לא מבין.
דב חנין: גובהה של עבודת הבנייה או הגובה המצטבר?
נתנאל לפידות: גובה המבנה.
דב חנין: גובה המבנה.
דב חנין: כי השאלה לגבי תמ"א 38 היא שאלה רצינית.
דב חנין: הגובה הכולל הוא מעל 6 מטר.
שמרית שקד גיטלין: מתוכננת עבודת בנייה של מבנה - -
ורדה אדוארדס: שגובהו מעל 6 מטר.
דב חנין: 6 מטר ממפלס הקרקע.
מירה סלומון: זה לאו דווקא של מבנה, אלא גם במבנה.
דב חנין: במבנה ו-6 מטרים ממפלס הקרקע.
מירה סלומון: אנחנו בכל זאת מזכירים שזה צריך להיות 13 מטרים ולא 6 מטרים - - -
שמרית שקד גיטלין: אני מקריאה שוב כדי שלא יהיה חוסר בהירות.
שמרית שקד גיטלין: בהתחלה היינו עם "אתר שמתבצעת בו" אז אני מציעה שנישאר אולי עם "אתר שמבוצעת בו" - -
ורדה אדוארדס: שמתבצעות.
שמרית שקד גיטלין: "אתר שבו מתבצעת עבודת בנייה במבנה שגובהו 6 מטרים מעל פני הקרקע".
שמרית שקד גיטלין: זאת ההצעה שלכם?
ורדה אדוארדס: "שגובהו עולה על 6 מטר".
שמרית שקד גיטלין: "עולה על 6 מטרים".
סיגל מרד: אבל חשוב שיובן מההגדרה, ולי כרגע זה לא ברור כי אני לא רואה את זה מול העיניים שזה לא רק מבנה קיים, אלא זה גם מבנה שנבנה - - - מתוכננת.
מירה סלומון: זה לא של מבנה, זה צריך להיות גם וגם.
שמרית שקד גיטלין: "אתר שבו מתבצעת עבודת בנייה במבנה שגובהו העתידי – זה מה שאת רוצה להגיד?
שמרית שקד גיטלין: את רוצה להגיד שהגובה בסוף שלו?
אבי ניסנקורן: "של מבנה".
אבי ניסנקורן: מה הבעיה "של מבנה"?
נתנאל לפידות: יש לי הצעה.
נתנאל לפידות: "בניין שבו הפרש הגובה במפלס הכניסה הקובעת לבניין לבין מפלס הכניסה לקומה הגבוהה ביותר המיועד לאכלוס"; ואז זה לא משנה אם עכשיו זה כבר בנוי או לא לפי התחדשות עירונית - -
אבי ניסנקורן: זה לאו דווקא אכלוס.
אבי ניסנקורן: זה גם מבנה ציבורי.
נתנאל לפידות: הוא עדיין מיועד לאכלוס.
נתנאל לפידות: - - "עולה על 6 מטרים".
שמרית שקד גיטלין: תקריא לי לאט.
נתנאל לפידות: "בניין שבו הפרש הגובה בין מפלס הכניסה הקובעת לבניין לבין מפלס הכניסה" - -
שמרית שקד גיטלין: מה זה "הכניסה הקובעת לבניין"?
נתנאל לפידות: יש לזה הגדרה.
נתנאל לפידות: - -"לבין מפלס הכניסה לקומה הגבוהה ביותר המיועדת לאכלוס עולה על 6 מטרים".
דב חנין: לא בטוח שזה נותן פתרון.
דב חנין: יש בניינים שבהם הכניסה לבניין מוגבהת; יש מדרגות בכניסה לבניין.
דב חנין: המבחן הוא מבחן היחס לקרקע, לדעתי.
נתנאל לפידות: זאת הכוונה.
נתנאל לפידות: לצורך העניין אתה מדבר על מבנים שהם מדרגות ואז יש הגשר הזה.
נתנאל לפידות: ואז המפלס הנמוך ביותר על הקרקע הוא מאוכלס.
דב חנין: זה ברור?
דב חנין: אני לא בטוח שזה ברור.
אלי אלאלוף: המדרגות הן חלק מהמבנה.
דב חנין: בלבד שזה ברור.
דב חנין: אנחנו אומרים לפרוטוקול שזאת כוונתנו.
אמנון שינדלר: יש פה בעיה.
אמנון שינדלר: מה קורה כשבונים חניון עשר קומות למטה?
אמנון שינדלר: שם לא צריך?
אמנון שינדלר: למה בקומת הקרקע, הקומה הנמוכה ביותר - -
שמרית שקד גיטלין: גם אני גרה בבניין כזה - - -
<< אורח >> צחי כץ: החניון הוא מתחת למפלס קומת הכניסה הקובעת.
<< אורח >> צחי כץ: יש מפלס.
<< אורח >> צחי כץ: אבל הוא אמר "מעל" ולא "מתחת".
אמנון שינדלר: נכון.
אמנון שינדלר: וזה לא נכון.
אמנון שינדלר: כי מה קורה - - -
אלי אלאלוף: כל מבנה שהוא מעל 6 מטר מהמפלס או מתחת לאדמה הוא מבנה שצריך עוזר בטיחות.
נתנאל לפידות: - - שזה חל על כל מבנה שהגובה שלו ממפלס הקרקע - -
אלי אלאלוף: אבל זה לא נכון.
נתנאל לפידות: אין כמעט מבנים שנבנים עם חניונים - -
נתנאל לפידות: שהגובה של המבנה הוא מתחת ל-6 מטר.
שמרית שקד גיטלין: אבל יש בניינים שיש קומה -1, -2.
אלי אלאלוף: שקט.
אלי אלאלוף: אף אחד לא קיבל רשות דיבור.
אלי אלאלוף: סליחה, אדוני, אני אתן לך דוגמה.
אלי אלאלוף: החנייה של רמת החייל לא הייתה מגיעה למפלס הקרקע.
אלי אלאלוף: כל הבניין היה תת קרקעי אז - - -
מיכל בירן: האדמה הנמוכה ביותר.
חוזר ואומר: בבקשה, מיכל.
מיכל בירן: אני רק תוהה אם ההגדרה שלך כוללת את זה שחלק כבר בנוי וחלק בונים.
מיכל בירן: נראה לי שמה שנאמר פה "מהקומה הנמוכה ביותר", אז בכל מקרה אם זה קרקע זה קרקע ואם יש תת קרקעי אז סופרים משם.
אלי אלאלוף: כל מבנה מ-6 מטר ומעלה כולל.
אריק שמילוביץ: הייתי רוצה, אם אפשר להוסיף הערה לגבי עוזר בטיחות שילבש - -
שמרית שקד גיטלין: אנחנו באמצע הגדרה מאוד מסובכת אז רגע.
שמרית שקד גיטלין: המבנה עצמו, סך הכול גובהו מעל 6 מטר.
שמרית שקד גיטלין: לא מעל פני מפלס הקרקע.
אלי אלאלוף: יש לנו הגדרה.
אלי אלאלוף: נתת לנו כיוון, אבל לא סופי.
שמרית שקד גיטלין: "אתר שמתבצעות בו עבודות בנייה של מבנה שגובהו עולה על 6 מטרים".
אריק שמילוביץ: אני רוצה לחזור חזרה ל-25ד.
אריק שמילוביץ: אחרי "מבצע בנייה יציג במקום בולט לעין באתר הבנייה שלט" הייתי מוסיף עוד סעיף שמדבר על הציוד או הזיהוי של עוזר הבטיחות שייחד אותו משאר העובדים בעזרת קסדה או בעזרת ווסט.
איל בן ראובן: הוא מתייחס למה שאני אמרתי קודם שבנוסף לשלט שהבן אדם יהיה ייחודי.
אלי אלאלוף: אז נשים לו כובע בצבע.
סיגל מרד: שיהיה לבוש ייחודי.
איל בן ראובן: לתת לו לבוש ייחודי.
איל בן ראובן: אני לא יודע אם צריך להכניס את זה פה בחוק.
שמרית שקד גיטלין: יש לכם סמכות להתקין תקנות.
שמרית שקד גיטלין: אתם יכולים להתקין תקנה.
אלי אלאלוף: אם נפתח את בעיית הצבע עכשיו לא נגמור.
שמרית שקד גיטלין: 25ה.
שמרית שקד גיטלין: "חובת דיווח ותיקון הפרות של הוראות הבטיחות" – זה סעיף מאוד חשוב שדנו עליו רבות.
שמרית שקד גיטלין: התשובה היא כן לפי הנוסח.
איל בן ראובן: לפי הנוסח צריך, ואני מציע שנגדיר שצריך.
מתי רביבי: - - - סמכות למפקח עבודה אזורי במקרים חריגים להכריע.
איל בן ראובן: עקרון הפשטות, חברים.
איל בן ראובן: אי אפשר להתחיל לסבך את זה עוד ועוד סיבוכים.
איל בן ראובן: מעל 6 מטר הגדרנו כי מעל זה אנשים נופלים ומצבם לא טוב.
איל בן ראובן: הם יכולים להיפצע ולהיהרג.
אלי אלאלוף: יש פה מספיק מנגנונים שיבדקו שזה לא יהיה.
אלי אלאלוף: מינוי כזה הוא מיותר.
מירה סלומון: משרד האוצר מתייחס למצב שבו - -
אלי אלאלוף: אל תסבירי אותו.
אלי אלאלוף: אנחנו דחינו.
מירה סלומון: אני מציעה.
אלי אלאלוף: אבל אני מציע לדחות את זה.
מירה סלומון: אני מציעה פתרון.
מירה סלומון: הוא מתייחס למצב שבו אדם משפץ בבית שלו אבל זה בית שנמצא בגובה מעל 6 מטרים.
מירה סלומון: האם במצב כזה הוא צריך - - -.
מירה סלומון: ההצעה שאני מציעה - -
אלי אלאלוף: את רוצה לשמוע אותי?
אלי אלאלוף: אני אחד כזה.
אלי אלאלוף: אני הלכתי לשחרר את המרזב שלי, ואשתי כבר הזעיקה אמבולנס.
אלי אלאלוף: כדאי שאנשים יהיו זהירים.
מירה סלומון: אז אני מציעה להבדיל בין עבודה שמחויבת בהיתר בנייה לבין עבודה שלא מחויבת.
מירה סלומון: אם מדובר בעבודה שאפילו היתר בנייה לא מחויב, שחרור מרזב או משהו מאוד קטן אז אפילו שזה נמצא - - -
אלי אלאלוף: אם תבואי עכשיו לרשויות המקומיות שהם יחליטו - -
מירה סלומון: הקבלן יודע מתי הוא צריך לקבל היתר בנייה.
מירה סלומון: אם הוא צריך היתר בנייה מעל 6 מטרים אז הוא צריך - - - עוזר בטיחות; אם הוא לא צריך היתר בנייה אז הוא לא צריך עוזר בטיחות.
אביעד שוורץ: אדוני, אני רוצה להתייחס.
אביעד שוורץ: מה שאת מציעה – אם היינו בשלב יותר מוקדם אני מניח שהיינו יכולים לזקק את זה.
אביעד שוורץ: אנחנו כרגע לא בשלב הזה.
אביעד שוורץ: אני רוצה להציע חלופה שגם עלתה כמה פעמים גם פה בצוות, גם עם - - - ונראה לי שעושה שכל.
אביעד שוורץ: אנחנו חושבים שאפשר להוסיף תנאי מעבר לתנאי שכבר קבענו ששטח הבנייה יהיה מ-1,000 מטר רבוע ומעלה.
שמרית שקד גיטלין: לא לחילופין.
אביעד שוורץ: לחילופין להצעה שלך, כן.
מירה סלומון: לחילופין להצעה שלי, לא להגדרה.
אלי אלאלוף: למה לא 100?
אלי אלאלוף: תבוא לראות מה קורה סביבי בבית.
אלי אלאלוף: תאמין לי, משתוללים.
אלי אלאלוף: לא צריך להיות 1,000 מטר כדי להשתולל.
אביעד שוורץ: האינטרס של מנהל הבטיחות זה שיהיו שלושה עוזרים בכל אתר.
אביעד שוורץ: זה בסדר.
אביעד שוורץ: אנחנו מנסים לתת הצעה ישימה ולא מטילה נטל גדול מדי.
אלי אלאלוף: אני מעדיף את ההגדרה של גברת סלומון.
שמרית שקד גיטלין: גם התקנת פרגולה מחייבת היתר בנייה, לא?
קריאה: אדוני היושב-ראש, יש שכל בהצעה של מנהל הבטיחות כי אם יש לך חמישה עובדים ועליהם עוד עוזר בטיחות זה נשמע יחס לא סביר.
קריאה: אתה אומר, יש לי הרבה עובדים, אני צריך את העזרה של מנהל הבטיחות.
אבי ניסנקורן: מאיפה 1,000 בא?
אבי ניסנקורן: מהבנייה הרוויה?
רן כהן: הרציונל היה במקור בנייה רוויה כי קומה זה 400 מטר רבוע בממוצע.
רן כהן: אנחנו שוב צריכים לזכור שהעוזר הזה, המטרה שלו לעזור למנהל העבודה להשתלט על ניהול הבטיחות באתר מורכב.
רן כהן: 1,000 מטר זה אנלוגיה לרוויה, לא למבנה - - -
איל בן ראובן: - - - 6 מטר ו-1,000 מטר זה נראה לי בסדר.
אלי אלאלוף: אז 1,000 מטר ו-6 מטר גובה?
שמרית שקד גיטלין: "אתר שבו מתבצעת עבודת בנייה במבנה שגובהו עולה על 6 מטרים ושטחו של המבנה הוא מעל 1,000 מטר רבוע.
<< אורח >> צחי כץ: זה גם פותר גם את בעיית התמ"א.
נתנאל לפידות: זה פותר את בעיית התמ"א.
דב חנין: המילה "שטחו" לא מספיק ברורה.
דב חנין: צריך להיות ברור ששטח הבנייה, לא שטח הבניין - -
שמרית שקד גיטלין: שטח המבנה.
דב חנין: שטח המבנה במובן לא של שטח הקרקע של המבנה אלא כלל השטח - -