GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל סלנט: תחילה של החוק 60 יום מיום הפרסום.
אלי אלאלוף: כל המערכות תעשו עבודה.
עודד פורר: רק אל תיקחו את מי שפיתח את המערכת של משרד הפנים לקביעת תוצאות הבחירות לרשויות המקומיות.
פדילה אדיב: בשבוע שעבר עשינו סקר – מתוך 700 תרופות, 126 הן 10 שקלים יותר מקופת חולים, השאר יותר מ-100 שקלים.
פדילה אדיב: 700 תרופות.
אלי אלאלוף: אני רוצה להודות על הדיון, על ההשתתפות.
אלי אלאלוף: מי בעד החוק כפי שקראנו ותיקנו אותו.
אלי אלאלוף: אני סומך על היועצת המשפטית שלנו, שגם יחד אנשי הניסוח של משרד המשפטים זה נוסח נכון.
ישראל אייכלר: רבותיי, אנחנו מתכנסים בישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
ישראל אייכלר: יש לנו הזכות לעסוק בנושא תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות מסגרות לאנשים עם מוגבלות בשעת חירום).
ישראל אייכלר: אני חושב שאין זמן יותר מתאים מלדון בנושא הזה מהיום הזה שבו ליבנו עם כל תושבי הדרום ועם החיילים שנמצאים שם.
ישראל אייכלר: היה לנו אתמול נס גדול מאוד עם האוטובוס.
ישראל אייכלר: כל הזמן יש לנו נסים, אבל לפעמים הקדוש ברוך הוא מראה נסים גלויים כדי שאפילו החמאס יראה את הנס בסרטון שלו, וכל זאת כדי שנדע עד כמה הוא אוהב ומציל אותנו.
ישראל אייכלר: נרצה לשמוע היום את כל האנשים הנוגעים בעניין התקנות האלה.
ישראל אייכלר: ראשון הדוברים יהיה אייל היועץ המשפטי של הוועדה, בבקשה.
אייל לב ארי: תודה.
אייל לב ארי: בדיון הקודם סיימנו לקרוא את הנוסח הראשון של התקנות.
אייל לב ארי: הנוסח שבפניכם הוא נוסח עם תיקונים, בין אם הם נבעו תוך כדי הדיון ובין אם בעקבותיו.
אייל לב ארי: נעבור על הנושאים שלמעשה הם בשינויים פה.
אייל לב ארי: תוכלו לראות אותם בעקוב אחר שינויים.
אייל לב ארי: נתחיל בעמוד 2.
אייל לב ארי: שונתה קלות ההגדרה "אזור בטוח": "מקום שמספק מיגון אישי הולם ומותאם למצבי חירום, שונים, שאת סוגיהם, מאפייניהם, והנחיות השימוש בהם, הורה הג"א, בתוקף סמכותו לפי חוק התגוננות אזרחית, ובכלל זה מרחב מוגן ושטח פתוח למצב חירום של רעידת אדמה;" ב"איש קשר" הוסף בן משפחה.
אייל לב ארי: בנהלים יהיה צורך גם שיהיה איש קשר שהמסגרת תוכל לפנות אליו.
אייל לב ארי: זה יכול להיות בן משפחה או אפוטרופוס.
אייל לב ארי: לגבי "אפוטרופוס" – חודד שזה "יחיד שאינו קרוב משפחה שמספק שירותי אפוטרופסות או תאגיד, שמונה לאפוטרופוס לגבי עניין אחד או יותר מהמפורטים בסעיף 33א(ד)(1) עד (3) לחוק האפוטרופסות;" "בן משפחה" – קבענו כאן הגדרה מאוד רחבה כדי שיהיה את המגוון הרחב ביותר שיוכל להיות כאיש קשר לאדם עם מוגבלות ששוהה במסגרת.
אייל לב ארי: ""בן משפחה" - בן זוג, בת זוג, בת, בן, אם, אב, אח או אחות, סב, סבתא, נכד, נכדה, דוד, דודה, בן דוד, בת דודה;" "מורשה נגישות לשירות – כמשמעותו בסעיף 19מא1 לחוק;" בעמוד 3 ההגדרה ""מסגרת": מסגרת לשהות ממושכת או מסגרת למתן שירותים, שמפעיל גוף ציבורי, או שגורם אחראי העניק רישיון או אישור לפעולתה, או שמפקח על פעולתה;" "במסגרת למתן שירותים" התיקונים שבפניכם הם תיקוני נוסח: "שירות ציבורי ייעודי לאדם עם מוגבלות, הניתן לו במקום ייעודי או בביתו, לרבות שירותי שיקום, חינוך, תעסוקה, סיעוד, ושירות שמספק אפוטרופוס, ואינו מסגרת לשהות ממושכת;" בעמוד 4 הגדרה של ""מפעל" - מפעל חיוני או מפעל למתן שירותים קיומיים, כהגדרתם בחוק עבודה בחירום, לפי העניין;" כרגע "מצב חירום" זה "מצב חירום או התגוננות אזרחית כהגדרתם בסעיף 19מ(א) לחוק, מצב מיוחד בעורף כמשמעותו בסעיף 9ג לחוק ההתגוננות האזרחית, שעת התקפה כהגדרתה בחוק ההתגוננות האזרחית, או אירוע חירום אזרחי כהגדרתו בסעיף 90א לפקודת המשטרה [נוסח חדש], התשל"א-1971;" לגבי ההגדרה של "מצב חירום" – אנחנו מבקשים את הסמכת הוועדה להתאים את המונח הזה כפי שיותקן בתיקון לסעיף 19מ לחוק שעתיד להגיע לוועדה.
אייל לב ארי: יש קשר בין סעיף 19מ שמכוחו התקנות האלה מותקנות והמועדים שכרגע חלפו וצריך להאריך אותם ולכן גם מוגשת הצעת החוק, לבין התקנות האלה שכל תחילתן וההחלה הדרגתית שלהן תלויה כמובן בתיקון.
ישי יודקביץ: הצעת החוק עברה בוועדת השרים השבוע.
אייל לב ארי: כן, עוד שבועיים לפחות זה יגיע לכנסת – מינימום שבועיים.
אייל לב ארי: לכן, כדי שיהיה רצף של הזמן ולא תחולה מידית נדרש גם תיקון החוק ודחיית המועדים.
אייל לב ארי: במסגרת התזכיר תתוקן גם הגדרת "מצב חירום".
אייל לב ארי: אנחנו עוברים לפרק ב' בעמוד 6 לתקנה 2.
אייל לב ארי: תקנה 2 – ב-2(ג) התיקונים הם תיקונים טכניים.
אייל לב ארי: ב-2(ה) זה מה שצריך מפעיל מסגרת לבצע ברמת הנוהל.
אייל לב ארי: כל מה שמדובר בתקנות האלה זה קביעת נהלים.
אייל לב ארי: בתקנת משנה (ה) במקרה של אפוטרופוס הוא מאתר לאדם שלגביו הוא מונה מרחב מוגן בביתו של האדם.
אייל לב ארי: "באיתור מרחב מוגן כאמור יתחשב האפוטרופוס בהתאמת המרחב המוגן למוגבלותו של האדם, משך הזמן שבו יידרש לשהות במרחב המוגן, דרך פנויה ממכשולים המובילה אליו, ולפי הצורך - קיומה של דרך נגישה המובילה למרחב המוגן; האפוטרופוס יביא לידיעת האדם את מיקומו של המרחב המוגן והדרך להגיע אליו, ואם אפשר יסמן מקום כאמור בשלט.
רחל אוחנה: אני רחל אוחנה מהאפוטרופוס הכללי.
רחל אוחנה: אם אפשר לכתוב: האפוטרופוס או מי מטעמו שהוא ימנה.
רחל אוחנה: יש את זה בסעיף ההגדרות, אבל זה חשוב פה.
רחל אוחנה: כי אם אנחנו מדברים על אפוטרופוס שיש לו הרבה אנשים שהוא אפוטרופוס שלהם הוא לא יכול לדאוג לכל אחד, הוא צריך שמישהו ידאג בשמו.
יהודה מירון: יש לנו הגדרה של "איש צוות".
רחל אוחנה: בסדר, אבל חשוב לי שזה יהיה.
ישראל אייכלר: כשמדובר פה על האפוטרופוס, האם אתם מתכוונים לאפוטרופוס הציבורי?
רחל אוחנה: כן, לא לקרוב משפחה.
ישראל אייכלר: לא לאפוטרופוס שמונה.
ישראל אייכלר: אתם מדברים על משהו אחר לגמרי – של המדינה.
רחל אוחנה: זה לא משהו אחר.
רחל אוחנה: זה בדרך כלל לא המדינה, זה עמותה מטעם.
אייל לב ארי: זה לא המדינה, זה מי שבית המשפט מינה, למשל, לגבי חסוי או פסול דין אפוטרופוס.
אייל לב ארי: זה יכול להיות בן משפחה שמונה אפוטרופוס ספציפית למי שהמעמד שלו הוא חסוי או פסול דין לצורך העניין.
ישראל אייכלר: אז זה כן יכול להיות בן משפחה.
ישראל אייכלר: עכשיו אני מבין שאני הבנתי כי לצערי אני יודע בדיוק מה זה.
ישראל אייכלר: לאחרונה, לפני שאימא שלי נפטרה, היינו צריכים איזשהו טיפול ואז אמרו: לא, בית המשפט צריך למנות כאפוטרופוס את אחד מהאחים, והייתי צריך לחתום.
ישראל אייכלר: לכן, חשבתי שזה אנחנו.
ישראל אייכלר: אבל אז שמעתי אותך בשם האפוטרופוס הכללי ושאלתי: איזה מחותנים אתם?
רחל אוחנה: אנחנו מפקחים על האפוטרופוסים, בין אם הם בני משפחה ובין אם הם לא בני משפחה.
ישראל אייכלר: אז כשכתוב פה אפוטרופוס, למי אתה מתכוון?
אייל לב ארי: למי שהוא לא קרוב משפחה, כי ההגדרה: יחיד שאינו קרוב משפחה שמספק שירותי אפוטרופוס.
ישראל אייכלר: אה, יחיד שאינו קרוב משפחה.
ישראל אייכלר: היא צודקת, צריך להיות מוגדר בחוק במי מדובר.
ישראל אייכלר: צריך להגדיר את זה כי באפוטרופוס אני הבנתי א', ומישהו אחר יכול להבין ב' – או שאין הבדל ביניהם?
רון אשכנזי: יש הבדל.
רון אשכנזי: אני רון אשכנזי, הלשכה המשפטית ממשרד הרווחה.
רון אשכנזי: ההגדרה שמוגדרת כאן לאפוטרופוס היא לא מדויקת, לדעתנו.
רון אשכנזי: עדיף להגדיר: מי שמונה כאפוטרופוס על ידי בית משפט, ואז זה כולל גם תאגיד, גם קרוב משפחה שהוא לא קרוב משפחה קרוב: אבא או אימא שהם אפוטרופוסים ביולוגיים.
רון אשכנזי: זה צריך לחול על כולם.
יהודה מירון: יהודה מירון, מטעם משרד הביטחון.
יהודה מירון: אדוני, כבר היינו פה בישיבה בפעם הקודמת.
יהודה מירון: המטרה של התקנות האלה היא להתרכז רק במי שצריך.
יהודה מירון: מי שצריך את עודף הפיקוח זה אותם תאגידים שנותנים שירות.
יהודה מירון: קרובי משפחה בתקנות האלה הוצאו בכוונת מכוון, נקודה.
ישראל אייכלר: אז זה צריך להיות ברור בנוסח כדי שלא יהיה בלבול.
רחל אוחנה: זה כתוב בהגדרה של "אפוטרופוס".
אייל לב ארי: זה אפוטרופוס שהוא לא בן משפחה או תאגיד.
ישראל אייכלר: יחיד שאינו קרוב שמספק שירותי אפוטרופסות או תאגיד – בסדר.
ישראל אייכלר: העניין סודר, תנו לנו להמשיך.
רון אשכנזי: אין הגדרה לקרוב משפחה, יש בן משפחה – פשוט להבין את הכוונה.
רון אשכנזי: זו הכוונה?
אייל לב ארי: נשנה את זה.
אייל לב ארי: נגיד שאינו בן משפחה, ורחל, בהגדרה "אפוטרופוס" - או מי מטעמו.
רחל אוחנה: בסדר, זה מה שחשוב לי.
רחל אוחנה: תודה.
ישראל אייכלר: גם במשפחה שיהיה מי מטעמו של האפוטרופוס.
ישראל אייכלר: למשל, כשאחד האחים נהיה אפוטרופוס והוא לא נמצא והוא מבקש מאחיו ללכת ולטפל.
הדס אגמון: לא היתה כוונה להחיל חובות על - - -
ישראל אייכלר: את מדברת על מי האחריות, הבנתי.
אייל לב ארי: בדיוק.
אייל לב ארי: (ז) מפעיל מסגרת יוודא שאנשים עם מוגבלות ואנשי צוות המסגרת קולטים במקום הייעודי של המסגרת אותות התרעה על מצבי חירום שמפעיל הג"א לכלל הציבור; נמצא שלא נקלטים אותות התרעה כאמור, יבצע מפעיל מסגרת את הסידורים הנדרשים כדי שאנשי צוות המסגרת, ואדם עם מוגבלות שנמצאים במקום ייעודי, יקלטו אותות התראה; סידורים כאמור יתנו מענה ככל האפשר על אף מוגבלויותיהם של האנשים שבמסגרת; (ח) אפוטרופוס יוודא, שאדם עם מוגבלות שלגביו הוא מונה כאפוטרופוס קולט בביתו אותות התרעה על מצבי חירום שמפעיל הג"א לכלל הציבור; נמצא שאותו אדם לא קולט את אותות ההתרעה, יפעל האפוטרופוס במאמץ סביר ליישום אחד מאלה: (1) אמצעים שיאפשרו לאותו אדם את קליטת אותות ההתרעה (2) לאתר אדם שיימצא בסביבתו הקרובה ויעביר באופן מידי לאדם עם מוגבלות מידע על אות התרעה בו בעת שהוא קלט אותו.
אייל לב ארי: " יהודה, תסביר מה התוספת כאן.
יהודה מירון: המטרה היא שברגע שאני דואג למישהו למקום מחסה בבית שלו, ואם זה בית זה מרחב מוגן, אני גם מוודא בבדיקה סבירה שיש לו גם אפשרות לשמוע את ההתראה כדי שיידע מתי לעבור לשם.
ישי יודקביץ: ישי יודקביץ, משרד הביטחון.
ישי יודקביץ: יש כל מיני פתרונות של פיקוד העורף שמשלימים להתרעות לאנשים שלא שומעים, לא רואים, לאנשים עם מוגבלים, לגבי איך להנגיש להם את ההתרעה, את האזעקה, שכולנו שומעים.
אייל לב ארי: "(ט) הג"א יסייע בהקדם האפשרי למפעיל מסגרת ולאפוטרופוס שביקש את עזרתו, במציאת פתרון ליישום האמור בתקנת משנה (ח); גורם אחראי יתאם ויסייע למפעיל המסגרת או לאפוטרופוס, לפי העניין, את הליך הפעולה מול הג"א.
ישראל אייכלר: את ההערה לא צריך לקרוא.
אייל לב ארי: לא צריך.
אייל לב ארי: זה הערה ורשמנו אותה כדי שזה ייראה מול האנשים.
אייל לב ארי: זה לא ייכנס בתוך נוסח התקנה.
אייל לב ארי: תקנה 3 בעמוד 8: "נוהל כללי לפינוי מסגרת 3(ב) - בנוהל כללי לפינוי מסגרת יפורטו מצבי חירום המחייבים פינוי, נוהל כללי לפינוי מסגרת יפרט את הסמכות להורות על פינוי, סדרי פעולה לפינוי, הליך הפינוי, יעדי פינוי אפשריים, דרכי חבירה למי שתפקידו לפנות, להציל ולסייע בהליך הפינוי ולאחר תיאום עימו, ובכלל זה הג"א, רשות הכבאות וההצלה, המשטרה, מגן דוד אדום, גורם אחראי והרשות המקומית, וכן היערכות לשלב שלאחר הפינוי; בנוהל תפורט גם היערכות לפינוי מוקדם של אנשים עם מוגבלות ממקום ייעודי של מסגרת, קודם לפינוי כלל הציבור;" זה אחד הסעיפים שמפרטים מה יהיה בנוהל הכללי שצריך להכין גורם אחראי, ולצורך העניין, זה מי שהוא הרגולטור שנותן את האישורים ואת הרישיונות למפעילי המסגרות – מה הוא צריך לבוא ולכלול בנוהל הכללי שלו.
מירב גת: מירב גת, אני יועצת של משרד הרווחה.
מירב גת: אם אנחנו מדברים על פינוי כללי, יש לנו מספיק כלי תחבורה או אוטובוסים שיכולים לפנות לי מעון של אנשים שנעזרים בכיסאות גלגלים, יהודה?
יהודה מירון: מאחר ואת מתפרצת לשאלה שבטח מטרידה פה עוד אנשים, זה יידון בתקנות אחרות שעוסקות בהליכי הפינוי והקליטה.
יהודה מירון: שוב, בתקנות האלה המטרה היא לייצר נהלים, לא לשים את הציוד כי הצבא אחראי לארגן את הציוד ונדבר על זה בפרק הבא.
הדס אגמון: אני מבקשת להוסיף שאם החשש שלכם הוא שאין אז בדיוק בשביל זה חשוב שהתקנות האלה ייצאו לדרך – כדי שאתם תעשו את ההתארגנות, תדעו להציף את החסרים האלה, ואז הגורמים המפנים שהם לא אתם יוכלו לדעת מה יש ומה חסר ונוכל לצאת לדרך עם שאר הסטים של התקנות שנותנים את המענה בפועל כשמצב החירום מתרחש.
ישראל אייכלר: אדוני, תמשיך.
חיים מזרחי: אפשר להעיר הערה כללית, בבקשה?
ישראל אייכלר: לא עכשיו, נשמע הערות לאחר שהוא יסיים להקריא.
אייל לב ארי: (ג)(1) - אם המידע בידי המסגרת, צריך להכין בתוך הנוהל איזה תרופות, מזון, ציוד אישי וכד' נדרשים גם להיערך להם.
אייל לב ארי: "(2) אמצעים הנדרשים לליווי והובלת אדם עם מוגבלות במצבי חירום שונים, ובכלל זה חיית שירות – הצורך בפינויה עם האדם והדאגה לה; (4) דרך נגישה שתאפשר מילוט אדם עם מוגבלות במצב חירום ממקום ייעודי של מסגרת לרציף היסעים ולכלי רכב המשמשים לפינוי, באופן המספק לו מיגון לפי הנחיות הג"א; (6) הכנות לקליטת אנשים עם מוגבלות ממסגרת במקום שיועד לקליטת המפונים ולשהייתם, לרבות אפשרות קליטתם במשפחותיהם.
אייל לב ארי: " תקנה 5 בעמוד 10: היערכות לפינוי מוקדם של אדם עם מוגבלות מביתו – זה מקרים שאנשים נמצאים בדירות משלהם, בין אם במסגרת החוק או בין אם במסגרת פרטית שלהם.
אייל לב ארי: "5.
אייל לב ארי: (א) גורם אחראי למסגרת למתן שירותים המספקת שירות בביתו של אדם עם מוגבלות, יכין נוהל להיערכות לפינוי מוקדם של אנשים עם מוגבלות מביתם קודם לפינוי כלל הציבור במצבי חירום; הנוהל יפרט את הסמכות להורות על פינוי מוקדם, יעדי פינוי אפשריים, הכנות נדרשות, דרכי חבירה למי שיבצע את הפינוי ושאינו מפעיל מסגרת למתן שירותים, הכנת אנשי צוות המסגרת ואדם עם מוגבלות לפינוי כאמור.
אייל לב ארי: עוד יפרט הנוהל, הכנת מידע לגבי אנשים עם מוגבלות בקשר לתרופות או אמצעים משמרים או מצילי חיים, שלהם הם נזקקים דרך קבע, ומידע חיוני לגבי אדם עם מוגבלות שנדרש שיהיה זמין למי שמסייע לו בעת פינוי ולאחריו, אם מידע כאמור נמצא בידי מפעיל מסגרת למתן שירותים.
אייל לב ארי: " גם כאן הכנת נוהל, וגם אם המידע נמצא בידי מפעיל המסגרת.
אייל לב ארי: אין כאן כוונה לבוא וליצור בהכרח יש מאין.
אייל לב ארי: תקנת משנה (ב) מפעיל מסגרת למתן שירותים – זה תיקון ניסוחי.
אייל לב ארי: "6.
אייל לב ארי: (א) גורם אחראי יכין נוהל המסדיר יצירת קשר וסיוע של מסגרת, לאדם עם מוגבלות לו היא מספקת שירות, מתוך דאגה לשלומו של אדם כאמור וכחלק משמירה על רציפות תפקודית במצבי חירום שונים; נוהל כללי ליצירת קשר וסיוע יכלול הוראות בכל אחד מאלה לפחות: (1) יצירת קשר מטעם מפעיל מסגרת עם האדם עצמו או באמצעות אנשי קשר או הגעה למקום שבו הוא נמצא, הכול בהתחשב בנסיבות מצב החירום; (4) לגבי סוגי סיוע שמסגרת למתן שירותים אינה מסוגלת לספק - דרכי חבירה למי שתפקידו להציל ולסייע בחירום, ולאחר תיאום עימו, כגון: גורם אחראי, הרשות המקומית, הג"א, מגן דוד אדום, רשות הכבאות וההצלה והמשטרה.
אייל לב ארי: (ב) תקנת משנה (א) לא תחול לגבי גורם אחראי למסגרת לשהות ממושכת שהאדם עם המוגבלות אינו יוצא ממנה, כחלק משגרת השהות בה.
אייל לב ארי: " במקרה כזה כיוון שהאדם נמצא במסגרת קבועה מבחינתו אין צורך לעשות ליצירת קשר וסיוע במסגרת בין בפינוי ובין אם לא.
אייל לב ארי: התיקונים הבאים נמצאים בעמוד 12, תקנה 9: "מידע על מצב חירום והנחיות התגוננות במסגרת (א) בעת מצב חירום, מפעיל מסגרת במקום ייעודי ימסור לאדם עם מוגבלות השוהה במקום הייעודי ולאיש צוות שאחראי לו במצב חירום, מידע על מצב חירום והנחיות התגוננות, שמוסרים לכלל האוכלוסייה הג"א או הגורם האחראי.
אייל לב ארי: (ב) לבקשת אדם עם מוגבלות או אפוטרופוס שלו, בעת שגרה, ימסור לו מפעיל מסגרת בהקדם, העתק נהל פרטני למסגרת שהכין לפי תקנות אלה.
אייל לב ארי: " כאן נדגיש שהאפשרות למסירת העתק הנוהל הפרטני - מטבע הדברים ברגע שיהיה נוהל, לא לפני כן.
אייל לב ארי: "(ג) מפעיל מסגרת יתאים את מסירת המידע כאמור בתקנת משנה (א) ו-(ב), למוגבלותו של אדם לפי דרך הפעולה המקובלת הנוהגת במסגרת ליצירת קשר עם אותו אדם, או ישתמש באחת או יותר מהתאמות הנגישות המפורטות בתקנה 29(ד) לתקנות נגישות השירות, ובשפה פשוטה, לפי העניין.
אייל לב ארי: "10 ערכת מגן - החליטה הממשלה על חלוקת ערכות מגן לאוכלוסייה, מפעיל מסגרת לשהות ארוכה ומפעיל מסגרת למתן שירותים בביתו של אדם עם מוגבלות, יודיע לרשות הממונה על אדם עם מוגבלות השוהה במסגרת או בביתו שאין ברשותו ערכת מגן, אם מידע כאמור קיים אצל מפעיל המסגרות האמורות.
ישראל אייכלר: אתה מדבר פה על ביתו של אדם עם מוגבלות.
ישראל אייכלר: מי זו הרשות הממונה?
אייל לב ארי: הרשות הממונה – ההגדרה שלה בתקנות הג"א.
ישי יודקביץ: פיקוד העורף.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, האפוטרופוס הזה צריך ללכת לתחנת החלוקה ולהגיד: יש פה אדם שאין לא ערכה.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, זו האחריות שלו לדווח על העובדה שיש פה אדם כך שלא נשכח אותו באיזה מקום.
אייל לב ארי: אנחנו עוברים לתקנה 12 – נוהל כללי ונוהל פרטני לפינוי מוסד חינוך: "(א) נוסף על האמור בתקנה 3..." - כשזה הנוהל הכללי לפינוי מסגרת – "...
אייל לב ארי: משרד החינוך יפרט בנוהל הכללי לפינוי מסגרת, את האופן שבו מפעיל מסגרת יוכל לדווח לו במצב חירום על הצורך בכלי רכב לפינוי וסיוע נוסף נדרש; כמו כן יפרט המשרד את האופן שבו יספק למפעיל כאמור מידע שברשותו על זמינות כלי רכב שיכולים לשמש לפינוי מסגרת וסיוע להתמודדות עם מצב החירום.
ישראל אייכלר: תפרטו את הסעיף הזה כי הוא מאוד כללי, כמו שאמרתם קודם.
אייל לב ארי: תקנת משנה (ב): במקום ילד יהיה תלמיד.
אייל לב ארי: בתקנת משנה (ג) התיקון הוא תיקון הפנייה בלבד.
אייל לב ארי: תקנה 13 בעמוד 14: "נוהל כללי ליצירת קשר וסיוע לתלמיד (א) על אף האמור בתקנה 6, משרד החינוך יכין נוהל כללי ליצירת קשר וסיוע לתלמיד עם מוגבלות במצבי חירום, מתוך דאגה לשלומו של תלמיד כאמור וכחלק משמירה על רציפות תפקודית של מוסד חינוך במצבי חירום.
אייל לב ארי: כחלק מנוהל זה, יכין משרד החינוך תכנית להעברת תלמידים עם מוגבלות ממוסד החינוך שלהם שאינו פועל במצב חירום, למוסד חינוך אחר שפועל במצב חירום ומתאים למוגבלויותיהם וצרכיהם, בהסכמת הוריהם, מתוך מטרה לשמר רציפות חינוכית לתלמידים כאמור.
מימי פלאצ'י: מימי פלאצ'י, משרד החינוך.
מימי פלאצ'י: אנחנו רוצים לנסח: יכין משרד החינוך תוכנית לקליטה, לא להעברה.
מימי פלאצ'י: אנחנו לא מעבירים.
מימי פלאצ'י: אם כן, תוכנית לקליטת תלמידים, וכמובן שאינו פועל במצב חירום על-ידי מוסד חינוך אחר, כמובן בהסכמת ההורים ועל פי רצונם, אבל זה כתוב.
ישראל אייכלר: כתוב פה: בהסכמת הוריהם.
אייל לב ארי: כן, ודאי.
אייל לב ארי: כחלק מנוהל זה יכין משרד החינוך תכנית לקליטת תלמידים עם מוגבלות ממוסד החינוך שלהם שאינו פועל במצב חירום על ידי מוסד חינוך אחר.
אייל לב ארי: - - - למוסד חינוך אחר שפועל במצב חירום וכו' וכו'?
מימי פלאצ'י: כן.
מירב גת: בסעיף 13, למה רק בהסכמת ההורים?
מירב גת: אולי גם בהסכמת האפוטרופוס.
יהודה מירון: בוא נוסיף לפרוטוקול: והאפוטרופוס.
יהודה מירון: נמצא את הדרך לכתוב את זה אחר כך.
אייל לב ארי: אוקיי, בהסכמת הוריהם או האפוטרופוס.
יהודה מירון: אבל זה לא האפוטרופוס שהוגדר למעלה, זה אפוטרופוס במובן הרחב.
ישראל אייכלר: כדאי באמת שתגדירו בהתחלה שיש כזה אפוטרופוס ויש כזה אפוטרופוס, ולסמן א' או ב' כדי שיהיה ברור במי מדובר.
אייל לב ארי: "תקנת משנה (ב)(4) לגבי סוגי סיוע שמוסד חינוך אינו מסוגל לספק - דרכי חבירה למי שתפקידו להציל ולסייע בחירום, ולאחר תיאום עימו, כגון: גורם אחראי, הרשות המקומית, הג"א, מגן דוד אדום, רשות הכבאות וההצלה והמשטרה;" אנחנו עוברים לתקנה 16: הוראות כלליות למסגרות.
אייל לב ארי: כותרת המשנה השתנתה להיערכות וסיוע לאדם עם מוגבלות לביצוע פעולה נדרשת.
אייל לב ארי: בהגדרה בתקנת משנה (ה) בהגדרה "פעולה נדרשת" – מעבר לאזור בטוח - - -
ישראל אייכלר: אולי פה בפירוט כשאתם נותנים לאלה שאמורים לסייע אז כל מי שרשאי.
ישראל אייכלר: יש חוקים שמשרד הביטחון מכיר בכל מיני גופים של הצלה, אז זה כל מי שמוכר כגוף הצלה.
יהודה מירון: פה יש רק דוגמאות.
ישראל אייכלר: כן, אבל פירטתם יותר מדי.
ישראל אייכלר: כשמפרטים אז לפעמים הפרט מוציא מהכלל.
יהודה מירון: שיהיה ברור שזה על דרך הדוגמה.
רון אשכנזי: לפני שעוברים, אני מבקש להעיר לגבי 16(ב).
ישראל אייכלר: עדיף להעיר אחרי.
ישראל אייכלר: מי שרוצה להעיר לסעיף מסוים, שיגיד זאת אחרי הסעיף.
בועז אחד העם: בהתחלה עוד לסעיפים הראשונים, אמרתם לחכות.
חיים מזרחי: הוא רצה ספציפית וגם אני ספציפי לגבי 2 ו-3 ו-5.
ישראל אייכלר: אז אחרי שנגמור.
אייל לב ארי: "16(ה) "פעולה נדרשת" – מעבר לאזור בטוח, התפנות ממסגרת, או כל פעולה אחרת להצלת חיים; "קושי מיוחד" – מצב שבו אדם עם מוגבלות מתנגד לבצע פעולה נדרשת במצב חירום, או שלא ניתן לנייד אותו עקב מוגבלותו או ציוד עזר של אותו אדם לצורך ביצוע פעולה נדרשת בפרק הזמן הקצר שעומד לרשות איש צוות במצב חירום.
אייל לב ארי: " תקנה 17 ביצוע הכנות מתאימות להבטחת רציפות תפקודית - ב-(א) הוראת גורם אחראי למסגרת למתן שירותים במקום ייעודי, תהיה גם בנושאים אלה לפחות: בפסקת משנה (2) נוסף על פסקה (1) שקובעת הוראות והכנות למצבי חירום שבהם נדרשת גם שהייה, "במסגרת שבה שוהים אנשים עם מוגבלות הנזקקים דרך קבע לתרופות או אמצעים משמרים או מצילי חיים שבשהייתם במסגרת, המסגרת מסייעת להם לצרוך את התרופות או להפעיל אמצעים כאמור, יבוצעו הכנות כדי שבמצב חירום ניתן יהיה להמשיך לספק תרופות כאמור או לעשות שימוש באמצעים כאמור;" יהודה, תסביר מה הכוונה כאן.
אייל לב ארי: הכוונה כאן שהמסגרת לא מספקת את התרופות או את ציוד העזר, אלא כמו שהיא מסייעת לו ברגיל לצרוך תרופות או להשתמש בציוד העזר כך גם במצב החירום – זו הכוונה בפסקה (2).
אייל לב ארי: "(ב) נודע לרשות מקומית לפי תקנה 20 על המסגרת שנמצאת בה, תכין תכנית לאפשרות שנדרש פינוי המסגרת במצב חירום, אך לא ניתן לבצע זאת בשל מצב החירום.
אייל לב ארי: תכנית כאמור תכלול, בין היתר סיוע בכוח אדם להמשך הפעלת המסגרת, אספקת מים מזון ותרופות, הכול בהתאם ליכולות וסדרי העדיפות של הרשות המקומית במצב החירום.
אייל לב ארי: " יהודה, מה רציתם כאן לעשות?
יהודה מירון: מאחר והגורמים האחראים: משרדי הממשלה והאחרים, ידווחו פעם בשנה לרשות המקומית אלו מסגרות פעילות נמצאות אצלה כדי שלא יופתעו, הם יצטרכו גם כחלק מהתהליך, אותה רשות מקומית, עוד פעם להיערך ברמה של תוכנית אם יהיה מצב שמסגרת שצריכה להתפנות בגלל מצב החירום לא מסוגלת, איך היא יכולה, רשות מקומית, בכוחות שיש לה יותר, או מדולדלים יותר או פחות, לסייע לה כדי לצלוח את המצב - אם צריך לדחוף לה מזון או מים וכו'.
יהודה מירון: זה משהו מאוד בסיסי אם נמצאים באותה מסגרת עשרות אנשים עם מוגבלות ואי אפשר לפנות בגלל מצב כזה חירום או אחר.
יהודה מירון: זה עוד המשך של היערכות והתכוננות מראש למצב.
ישראל אייכלר: אפשר להמשיך.
אייל לב ארי: בעמוד 16 למטה זה צריך להיות תקנת משנה (ג) ולא (ב) כפי שאתם רואים למטה.
אייל לב ארי: "(ג) מי שמספק שירות משלים למסגרת יבצע הכנות לצורך בניית יכולת ומוכנות להמשך מתן שירותים למסגרת במצבי חירום; הכנות אלה יהיו גם ליום שלאחר סיום מצבים אלה; לצורך ביצוע הכנות אלה, יתייעץ מי שמספק שירות משלים עם מפעיל המסגרת בדבר ההכנות הנדרשות.
אייל לב ארי: " תזכיר מי זה השירות המשלים.
יהודה מירון: מסגרות שלמשל נעזרות כל יום בהסעה קבועה שמגיעה אליהן, גם אותו שירות הסעות צריך לעבור הכנה והתכוננות מה זה אומר אם פתאום הוא נתפס תוך כדי הסעה במצב חירום.
יהודה מירון: לצערנו, זה קורה לנו עכשיו כמעט כל יום בעוטף עזה.
יהודה מירון: אנחנו לא יכולים להשאיר את הנהגים חשופים, אלא גם שם צריך לחשוב רגע איך נערכים אם פתאום נתפסים באמצע ואיך עליהם לפעול ולהתנהג בייחוד עם אדם עם מוגבלות שנמצא ברכב.
ישראל אייכלר: חברת ההסעות היא השירות המשלים הזה.
יהודה מירון: למשל, הסעה - כן.
אייל לב ארי: "(ג) גורם אחראי יכין רשימה של מסגרות וסוגי שירותים משלימים למסגרות אלה, שלדעתו יש לאשר כי הם מפעל, לצורך יישום תקנות אלה במצבי חירום; גורם אחראי יפנה למפעילי מסגרות כאמור לשם קידום תהליכי אישור כאמור.
אייל לב ארי: מפעיל מסגרת יודיע לא יאוחר מ-21 ימים למי שמספק לו שירות משלים מהסוג שנכלל ברשימה כאמור, לקדם תהליך אישור כאמור.
אייל לב ארי: " צריך לקצץ את כל ה"כאמור" האלה.
אייל לב ארי: תסביר מה הכוונה כאן.
יהודה מירון: הכוונה כאן שבמדינת ישראל קיים חוק שמאפשר עבודה במצבי חירום באמצעות תהליך של הכרזה על גורמים או חברות או משרדים שלה כאלה ואחרים.
יהודה מירון: התקנה הזו היא להכניס את כל מי שמאיתה שנותן שירות חירום לאפשרות שהוא יוכרז כי עצם ההכרזה מאפשר לי לקבל תעדוף בסיוע ואמצעים מצד מי שיכול לספק במצב החירום.
ישי יודקביץ: הכוונה לריתוק משקי בעיקר.
הילה רענן: הילה רענן, הלשכה המשפטית של משרד העבודה.
הילה רענן: המשמעות של הפעלה ושל גיוס לפי חוק שירות עבודה בשעת חירום זה לא מתן אמצעים אלא זה גיוס עובדים.
הילה רענן: זה ריתוק עובדים.
הילה רענן: כשמכריזים על הפעלת פרק ד' לחוק הזה המשמעות היא שאפשר לגייס עובדים לעבודה בשעת חירום.
הילה רענן: זאת אומרת שהם חייבים לבוא לעבודה.
אייל לב ארי: הם חייבים לבוא למקום העבודה.
ישראל אייכלר: ואי אפשר לשלם להם?
הילה רענן: תשלום יש, אבל אני לא יודעת לגבי - - -
ישי יודקביץ: הילה מחדדת לגבי זה שזה לא גיוס של האמצעי, של הרכב, למשל, אלא גיוס של הנהג.
אייל לב ארי: מי שעובדים במסגרת, מי שנקבע כמפעל, חייבים בשעת חירום להגיע למפעל.
הילה רענן: אם הוכרז השטח הזה כשטח לשעת חירום אז הם חייבים להגיע לעבודה.
אייל לב ארי: זו המשמעות, כן.
אייל לב ארי: עמוד 17 תקנת משנה (ה): "סבר גורם אחראי שיש לאשר מסגרת שבכוונתו לפתוח כמפעל, לא תיפתח המסגרת כל עוד לא הוגשה בקשה לרשות המוסמכת לאישורה כמפעל; על אף האמור, רשאי גורם אחראי לתת אישור זמני לפתיחת מסגרת לתקופה אחת שלא תעלה על חצי שנה, לצורך השלמת הגשת בקשה לפי תקנת משנה זו.
אייל לב ארי: נוסף על האמור, גורם אחראי רשאי להתנות למסגרת שעומדת להיפתח, כי לא תוכל לקבל סוג שירות משלים שיורה, אם לא תוגש בקשה לאישור כמפעל מי שבכוונתה לקבל ממנה שירות משלים מסוג כאמור, תוך פרק זמן שיורה שלא יעלה על שנה מיום פתיחתה של המסגרת.
ישי יודקביץ: זה ניסיון לאכוף על מסגרות חדשות.
אייל לב ארי: מסגרות חדשות – אם הן חייבות להיות מאושרות כמפעל עליהן לפעול עוד בטרם הן מקבלות את האישור כמסגרת.
אייל לב ארי: ואם יש להן גם שירות מפעיל, לדאוג שגם השירות המפעיל ייחשב כמפעל לצורך חוק שעות עבודה בשעת חירום.
ישראל אייכלר: האם אין פה איזה הגבלה על חופש העיסוק כשאם מישהו רוצה לפעול יגידו לו: אדוני, אתה לא עובד חצי שנה, אתה לא יכול לקבל את הכללים האלה?
יהודה מירון: המצב הוא שאתה לא יכול להפעיל מסגרת לאנשים עם מוגבלות במצבים קשים יותר או פחות בלי שיש מי שיהיה איתם.
יהודה מירון: מי שרוצה להיכנס לשוק הזה ולתת את הסיוע צריך להבין שהוא גם צריך להיערך למצב חירום.
יהודה מירון: סיבת הישיבה שלנו כאן היא כדי לאפשר את אותה רציפות במעבר משגרה לחירום.
ישראל אייכלר: האם יש איזושהי הגבלה?
ישראל אייכלר: נניח ויש לי חברת הסעות עם ארבעה טנדרים, האם אז אני לא יכול?
יהודה מירון: זה לא עושה שום הגבלה בהקשר היומי – ממש לא.
יהודה מירון: זה רק מאפשר לך להיכנס לחירום בצורה חלקה.
ישראל אייכלר: כמובן הוא צריך לעמוד בכללים, אבל לא להגביל.
אייל לב ארי: לא מגביל.
אייל לב ארי: אם אני מאושר כמפעיל ואני צריך להתקשר באמת עם חברת הסעות, אני צריך לדאוג שאני מתקשר עם חברת הסעות שגם היא נקבעה כמפעל כדי שתהיה רציפות, כמו שיהודה אמר.
אייל לב ארי: אם לא, ואני כן רוצה להתקשר או שני הצדדים רוצים להתקשר ביניהם, עדיין חברת ההסעות לצורך הדוגמה הזו כן צריכה לפעול להוציא אישור שהיא מפעל לפי חוק שעות עבודה בשעת חירום.
ישראל אייכלר: אבל הוא יכול לקבל אישור, אין הגבלה.
אייל לב ארי: אין הגבלה, הכוונה היא לא להגביל.
מירב גת: יהודה, אם נותנים את האפשרות ואחרי חצי שנה מסתבר שאותה מסגרת לא עומדת, אז מה?
ישראל אייכלר: בשביל זה יש רגולטור, כמו בכל דבר.
יהודה מירון: הרגולטור צריך להחליט מה הוא עושה.
רון אשכנזי: זה יוצר מצבים כמעט בלתי אפשריים.
רון אשכנזי: המסגרות שלנו זה מסגרות שהם בתים לחיים והמפעילים זוכים במכרז להרבה מאוד שנים, ומשם באה השאלה של מירב.
קריאה: האם אתה מציע לא לפתוח בכלל את המסגרת?
רון אשכנזי: לא, אנחנו לא מציעים את זה.
רון אשכנזי: אנחנו אומרים שהמצב לפי מה שכתוב פה קצת יכול ליצור בעיה.
רון אשכנזי: אין לנו פתרון קסם.
אייל לב ארי: חצי השנה הנוספת שהוא יכול לתת לא מספיקה?