GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לירון אשל: אנחנו רואים את זה גם בדוחות שיצאו במהלך השנים בארץ אבל הוא מתייחס בצורה מאוד מאוד רצינית וחמורה גם כאשר בני הנוער מועסקים בעבודות תומכות בנייה כמו עבודה בסביבת חפצים נופלים, שהייה בסביבת כלי עבודה כבדים, אפילו מתייחסים לנזקי רעש כבדים.
לירון אשל: לכן כל הנתונים וכל הנסיבות הביאו אותנו לתמוך באיסור גורף על מנת להבטיח את שלומם של בני הנוער.
אלי אלאלוף: אפשר לשאול מה המועצה לשלום הילד עושה בתחום הזה?
לירון אשל: קודם כל, המועצה לשלום הילד לוקחת חלק בוועדות הכנסת השונות וגם בפורומים מקצועיים.
לירון אשל: יש גם ועדה מייעצת שעוסקת בתחום הנוער.
לירון אשל: כמובן שבתחום האכיפה והתקנות, זה נתון למשרדים השונים.
לירון אשל: אנחנו גם מקבלים פניות במהלך השנים ובהחלט הכוח של המועצה לשלום הילד הוא לקבל את הפניות בשטח ולשמוע את הצרכים של בני הנוער או את החסמים ולהביא את זה לשולחן הכנסת או הוועדות הציבוריות כדי להשמיע את קולם ולהביא לשינוי המצב.
אלי אלאלוף: ניתן ליועצת המשפטית שלנו.
נעה בן שבת: כמה שאלות.
נעה בן שבת: רציתי לחדד ולברר.
נעה בן שבת: שמענו את דברי הנוער העובד והלומד.
נעה בן שבת: דיברו על כך שבשיפוצים האיסור לא קיים אבל שוחחתי אתמול עם עורכת הדין חן כהן ממשרד העבודה ואחר כך עיינו בפסיקה, בעקבות השיחה הזאת, ואנחנו רואים שההגדרה של עבודות בנייה בהן מדובר כאן, כוללות גם עבודות לקיומם של מבנים ולקישוטם.
נעה בן שבת: אנחנו רואים פסיקה שאומרת שלפעמים גם ניקוי חלונות בתוך בניין וגם שיפוצים בתוך בניין קיים שכבר הוקם, יכולות להיחשב כעבודות בנייה.
נעה בן שבת: אני לא בטוחה אם אנחנו לא כותבים שום דבר שמחריג צביעה בתוך בית, לא בטוח שאנחנו באמת מחריגים ומאפשרים לנערים לעבוד למשל בעבודות כאלה.
נעה בן שבת: לגבי אתר בנייה.
נעה בן שבת: דיברת על האכיפה וגם דוח ריא"ה באמת הבהיר שאם נערים לא אמורים להימצא באתר בנייה באופן גורף, ודאי קל יותר לאכוף את האיסור.
נעה בן שבת: השאלה אם נניח עבודות מינהליות באתר הבנייה, האם עבודות כאלה ניתן לעשות.
נעה בן שבת: העברת מים בין הפועלים.
נעה בן שבת: כרגע התקנות מדברות על פעולות בנייה באתר בנייה.
נעה בן שבת: זה חיבור של שניהם ואז לא ברור מה קורה עם שניהם.
נעה בן שבת: נקודה נוספת היא הנושא של החניכות.
נעה בן שבת: יש כאן את החריג של החניכות.
נעה בן שבת: אני מניחה שזה באמת אומר כי בחניכות ודאי יש יותר פיקוח ונערים ודאי צוברים ניסיון או צברו ניסיון אגב זה.
נעה בן שבת: השאלה אם זה באמת כך והאם יש את הפיקוח לעניין הזה.
הדס תגרי: אני רוצה להתייחס באופן כללי ואני אתייחס גם להערות הנקודתיות וכמובן גם משרד העבודה יתייחס אליהן.
הדס תגרי: אני רוצה כמה מילים על הרקע ולמה הגענו לכאן.
הדס תגרי: עוד לא אמרתי כלום.
הדס תגרי: שנתיים וחצי שאנחנו מתעדים אתרי בנייה.
הדס תגרי: לפי הספירה שלנו שישה נערים נהרגו.
הדס תגרי: יש נער אחד בן 16 שנפל באישון לילה באתר גינדי ומשרד העבודה לא סופר אותו.
הדס תגרי: זה קורה יותר מאשר אחת לחצי שנה.
הדס תגרי: בהתחלה, לפני הקיץ שעבר, אמרנו שיש איסורים על עבודה בגובה וכולי.
הדס תגרי: אמרנו שנלך למסלול של אכיפה.
הדס תגרי: פנינו למשרד העבודה, למינהל הסדרה באכיפה ולמינהל הבטיחות והיה דיון בוועדה לזכויות הילד שם דובר על אכיפה.
הדס תגרי: סיימנו את הקיץ הזה עם מוחמד אמרה בן 16 שנפל מפיגומים שקרסו.
הדס תגרי: עבר עוד קצת זמן ואז נהרג מחמוד כנענה בנובמבר 2017.
הדס תגרי: פשוט, זה ברור שכל הנושא הזה של לנסות לאכוף איסורים מסויגים, זה בלתי ישים בתנאי מדינת ישראל לפחות.
הדס תגרי: אי אפשר שנער יחלק מים באתר בנייה וניתן יהיה לאכוף את זה שהוא לא יעלה על פיגומים.
הדס תגרי: דרך אגב, לעבוד על פיגומים מגודרים, זה כביכול, לפי ההגדרה המשפטית, לא נקרא עבודה בגובה, שזאת לדעתי בעיה בהגדרה אבל זה המצב שקיים כיום.
הדס תגרי: זה לא מעשי.
הדס תגרי: כל סצנריו שבו ניתן לנער להיכנס למקום בו מבוצעות עבודות מסוכנות – אני מדגישה, עבודות מסוכנות, כלומר, אם נכנסים לדירה של השכנה ומחליפים את הריצוף או צובעים לא עובדים בגובה, זאת לא עבודה מסוכנת, אם זה כל מה שנעשה וזה בסדר ולאף אחד אין בעיה שנער יעשה את זה אבל אם גם שוברים קירות וגם מטפסים על הגג כדי להחליף את הרעפים, האתר הזה הוא אתר מסוכן ואם נער נכנס למקום הזה, אין לנו רבותה שהוא לא ייהרג.
הדס תגרי: בתגובה להצעה לגבי בנייה רוויה, הלכתי ובדקתי אחת לאחת את התלונות וראיתי ששליש מהתאונות הקטלניות באתרי בנייה מתרחשות באתרים שהם לא אתרי בנייה רוויה.
הדס תגרי: גם האתר של תחנת הכוח בגלבוע, בו הייתה התאונה רבת הנפגעים ביום שישי, זה לא אתר של בנייה רוויה.
הדס תגרי: לכן זה באמת בלתי אפשרי לאכוף את זה אלא אם כן זה לא מסויג.
הדס תגרי: לדייק את זה.
הדס תגרי: זה נכון שיש הגדרה וזו בעיה שכל החקיקה הזאת היא סופר מיושנת, טלאי על טלאי.
הדס תגרי: עבודות בנייה, יש שם הגדרה, יש שם איזה קטע שכאילו גם לתקוע מסמר בקיר זה תיקון.
אלי אלאלוף: זה עמד לעיון הציבור.
אלי אלאלוף: למה לא הערתם?
הדס תגרי: אני הערתי.
הדס תגרי: הקבוצה למאבק בתאונות בניין העירה ולכן אנחנו תומכים בחלופה הזאת של האיסור המוחלט.
הדס תגרי: אנחנו אמרנו שכן ניתן לסייג שיפוצים.
הדס תגרי: את הקטע הזה של לדייק את זה.
הדס תגרי: שיפוצים זו מילה כללית והיא נשמעת מאוד יפה.
הדס תגרי: יש בשיפוצים דברים מסוכנים ויש דברים שהם לא מסוכנים.
הדס תגרי: אני אומרת שאולי אנחנו מסכימים ב-90 אחוזים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: שיפוצים יכולים להיעשות על פיגומים.
הדס תגרי: יש כאן עניין של שיקול דעת כי זה ברור שגם ההגדרה אומרת תיקונו, אז אף אחד אתנו לא חושב שלתקוע מסמר כדי להחליף את התמונה זה נקרא עבודות בנייה.
הדס תגרי: נכון, יש כאן איזשהו עניין של שיקול דעת ואולי בהמשך טיפה ידייקו את זה.
הדס תגרי: כמו שאמר חבר הכנסת חאג' יחיא מה שחשוב זה שאפשר יהיה להגיד פעם ראשונה בצורה ברורה שזה אסור.
הדס תגרי: אני רוצה להתייחס לנקודה של פרנסה.
הדס תגרי: זה כן חשוב בעיני.
הדס תגרי: לפני שיצאתי עם היוזמה הזאת ופניתי לשר כץ לפני שמונה חודשים, אחרי מותו של מחמוד כנענה בדרישה שיאסור על עבודה של בני נוער, בדקתי את הנושא הזה.
הדס תגרי: גם דיברתי עם אנשים מתוך הענף וגם הסתכלתי על המספרים.
הדס תגרי: משרד העבודה, במסמך ה-ריא"ה מדבר על 2,400 בני נוער שעובדים בבנייה.
הדס תגרי: מן הסתם חלקם בעבודות שאסור להם לעבוד בהן.
הדס תגרי: אני לא מזלזלת בנער שהולך לעבוד שבוע בקיץ כדי להרוויח כסף ואולי קצת לעזור למשפחה.
הדס תגרי: אנחנו לא מדברים כאן על פרנסה במובן שזה מה שמביא את הלחם למשפחה.
הדס תגרי: שוב, אני לא מזלזלת בזה אבל באיזון הנער הזה שהולך לעבוד שבוע-שבועיים ואין לו הכשרה ואין לו ניסיון, ואין לו שיקול דעת ולכן הוא נפגע בשיעורים הרבה יותר גבוהים מאשר מבוגר, באיזון הזה, וגם אנשים מתוך המגזר אמרו את זה, זה לא שווה את זה.
הדס תגרי: זאת לא באמת הפרנסה של הלחם וזה לא שווה את זה.
הדס תגרי: אני בטוחה שגם ההורים של מוחמד אמרה שנפל בגיל 16 מהפיגומים וגם ההורים של מחמוד כנענה שברח מבית ספר והלך לעבוד וגם של מוחמד אליאן בן 17 שהתחשמל ממכונת טיח, כולם, אין להם ספק, וגם אומרים את זה, שזה לא היה שווה לקחת את הסיכון הזה.
הדס תגרי: הנערים האלה יקרים לכולנו.
הדס תגרי: אני רוצה להודות.
הדס תגרי: הרבה אנשים התגייסו כדי שהדבר הזה יקרה בפרק זמן יחסית מהר.
הדס תגרי: אתה וחבר הכנסת חאג' יחיא שהצטרפתם לפנייה שלנו מיד אחרי ששלחנו אותה.
הדס תגרי: לחברת הכנסת יפעת שאשא ביטון שבאמת התגייסה לדבר הזה.
הדס תגרי: למשרד העבודה, אמנם בהתחלה קרטע אבל לאחר הדיון האחרון התגייס, בראשות ראש המינהל החדש ארז מימון וכל המשרד, כדי להטיס את ה-ריא"ה - אנחנו יודעים כמה זמן לוקח ל-ריא"ה, בדרך כלל שנה - ולהביא אותנו לכאן היום כדי להספיק שנסיים את הקיץ הזה שלא כמו הקייצים הקודמים ושלא כמו חופשות החורף הקודמות ושכל הנערים חוזרים בשלום לבתי הספר.
אלי אלאלוף: ברכות גוררות ברכות וזה נפלא.
אלי אלאלוף: אני באמת רוצה להודות לך ולארגון שלך על הפעילות המתמדת, גם אם לפעמים היא כעסנית.
אלי אלאלוף: היות וזה רק לטובת העניין באמת ברכות.
נעה בן שבת: אנחנו כרגע לא עושים החרגה בצביעה בתוך בניין.
אלי אלאלוף: ניתן להם להריץ את זה ותבואו תוך שלושה או שישה חודשים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: נעבור את חופשת הקיץ הזאת.
אלי אלאלוף: יעדכנו אותנו ואם צריך לעשות תיקונים, נשמח.
אלי אלאלוף: נעמוד לרשותכם.
אלי אלאלוף: בשלב זה נעביר את זה כמו שזה.
דניאל בלמס: הצעת תקנות עבודת הנוער (עבודות אסורות ועבודות מוגבלות) (תיקון), התשע"ח-2018 בתקף סמכותי לפי סעיפים 5, 6, 7 ו-42 לחוק עבודת הנוער, התשי"ג-1953 (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם המועצה לענייני נוער עובד ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת לפי סעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, אני מתקין תקנות אלה:
דניאל בלמס: בתקנות עבודת הנוער (עבודות אסורות ועבודות מוגבלות), התשנ"ו-1995 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 1 –
דניאל בלמס: במקום "העבדת" יבוא "העסקת".
דניאל בלמס: בתקנה 2 –
דניאל בלמס: בגופה, במקום "העבדת" יבוא "העסקת".
דניאל בלמס: בתקופה של 5 שנים מיום פרסומן של תקנות אלה יראו כאילו בתוספת לתקנות העיקריות בחלק ראשון: גורמים מכניים ואחרים, אחרי פרט 14 יבוא: "15.
דניאל בלמס: בנייה, עבודת בנייה או פעולות בנייה באתר בנייה.
דניאל בלמס: לעניין זה, "בנייה" "עבודת בנייה" או "פעולת בנייה" – כהגדרתם בתקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה), התשמ"ח-1988.
דניאל בלמס: "אתר בנייה" – כמשמעותו בסעיף 6א(ב) לחוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי"ד-1954".
נעה בן שבת: זו כמובן הוראת שעה לחמש שנים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: ארוך מדי.
הדיל יונס: הערה קטנה לגבי מועד התחילה של התקנות האלה.
הדיל יונס: התקנות קבועות למועד של תחולה מיום פרסומן.
הדיל יונס: אני יודעת שמשרד העבודה יוצא בקמפיין ואני מקווה שזה יהיה בימים הקרובים במקביל לימים הנדרשים עד לפרסום.
הדיל יונס: אבל התקנות האלה, הפרה של התקנות האלה דינן מאסר של שנה או קנס מוגבר ויש אנשים, הקבלנים הקטנים או האנשים שלא כל יום קמים וקוראים עיתונים, ויום אחרי הפרסום הם קמים בחזקת עבריינים כשהם עוד לא ידעו על כך.
הדיל יונס: לכן אנחנו מתלבטים אם נכון לדחות את התחולה של התקנות בשבוע מיום פרסומן או שמשרד העבודה יבטיח שבמקביל לימים הנדרשים עד לפרסום יצא הקמפיין כדי שכל האנשים יוכלו לדעת על כך ותנו כמה ימים שזה יגיע מפה לאוזן.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הגיוני.
הדיל יונס: האנשים שמעסיקים היום בני נוער לא עשו את זה בניגוד לחוק ויום למחרת הם קמים ועושים זאת כאילו בניגוד לחוק.
הדיל יונס: פספסנו עיתוי מאוד נכון שהוא 20 ביוני.
הדיל יונס: שלא נתבלבל, זה לא שאנחנו לצד המעסיקים יותר מחיי אדם, אבל אני חושבת שלא נכון שאנשים יקומו בחזקת עבריינים יום למחרת כשבע
הדיל יונס: צם פספסנו את המועד הכי חשוב.
אלי אלאלוף: הצעה שונה אבל מתבססת על העקרונות שצריך לתת להם זמן להיערך.
אלי אלאלוף: אני חושב שטוב יותר היה שהפעלת הסנקציות, העיצומים והקנסות שיהיו על הקבלנים, לדחות את זה בחודש, אבל כמה שיותר מהר להיכנס.
הדס תגרי: זו נקודה ממש קריטית.
הדס תגרי: זאת לא נקודה שמעלים בדקה ה-90 אלא צריך לדבר עליה אלא אם כן דוחים אותה על הסף.
הדס תגרי: כולנו רצינו שזה ייכנס לתוקף לפני הקיץ.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יכול להיות שבעניין של האכיפה אנחנו צריכים לקחת בחשבון שבתקופה הקצרה הראשונה אולי תהיה אזהרה כך שלא נדחה אלא נתחיל באזהרה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: עם הקמפיין נוכל גם לדחוף כך שאנשים ידעו.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הוא קיבל אזהרה והוא ידע שזו אזהרה אחרונה.
הדיל יונס: לכל הפחות.
הדס תגרי: כל הקבלנים רשומים במשרד העבודה ויכולים לשלוח להם הודעה ב-SMS.
הדס תגרי: זה לא חוק פלילי רגיל שכל אזרחי מדינת ישראל כפופים אליו אלא אלה קבלנים.
הדס תגרי: אני בהחלט מסכימה שבמסגרת שיקול הדעת שמפעילים, יש להניח שיום אחרי שזה ייכנס לתוקף, לא מיד יפעילו את כל מערכת אכיפת החוק אלא זה יהיה במסגרת שיקול הדעת.
הדס תגרי: המאמץ נעשה כדי שאפשר יהיה לומר שהיום זה חוק וזה אסור בצורה מוחלטת בלי סייג ובלי כוכביות.
אלי אלאלוף: אני סומך על הקומנסנס של המשרד.
אלי אלאלוף: באמצעותך, תעבירי תודה למנכ"ל משרד העבודה על המאמצים שעשה.
אלי אלאלוף: מרגישים שמאז שהוא נכנס הדברים זזים בכיוון הטוב.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור תקנות עבודת הנוער (עבודות אסורות ועבודות מוגבלות) (תיקון), התשע"ח-2018 כפי שהוקראו?
אלי אלאלוף: בעד – פה אחד הצעת תקנות עבודת הנוער (עבודות אסורות ועבודות מוגבלות) (תיקון), התשע"ח-2018 נתקבלו.
אלי אלאלוף: היום ה-18 ביולי 2018, ו' באב התשע"ח, השעה 9:45 ואני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: על סדר היום הצעת צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (תחילת הוראות החוק לעניין ייצור, ייבוא, ייצור ושיווק של משקאות משכרים), התשע"ח-2018.
אלי אלאלוף: למרות ההערכה הגדולה שיש לי לענף המזון במשרד הבריאות, אין לי ברירה אלא להביע תרעומת על כך שאנחנו מבקשים שוב לדחות מועד של תקנות כאשר המועד נקבע מראש עם משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: יש לכם מזל, יש לנו רק 12 דקות לדיון הזה כי בשעה 10:00 מתכנסת המליאה בנושא לא קל.
אלי גורדון: מנהל שירות המזון, משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: מה עושה כאן איש צבא?
ביאנה ביידר: אני מענף טכנולוגיות מזון.
ביאנה ביידר: מהנדסת מזון, צה"ל.
אלי גורדון: במהלך תקופה זו שביקשנו אורכה נעשו מספר דברים.
אלי גורדון: הצוות הבין-משרדי שכולל בתוכו אנשי מקצוע גם מטעם שירות המזון במשרד הבריאות וגם ממשרד הכלכלה בשיתוף עם כל הגורמים יצא טיוטת תקנה שכרגע נמצאת באישור סופי מול משרד המשפטים.
אלי גורדון: עם סיום תהליך קבלת הערות ואישור הטיוטה, יש כוונה להפיץ את התקנות האלה להערות הציבור כי התקנות שהפצנו בגרסתן הקודמת השתנו בצורה כזו שמחייבת פרסום נוסף.
אלי גורדון: לאחר מכן אנחנו נגיע לכאן לדיון כדי לאשר את התקנות בוועדה.
אלי גורדון: בזמן סביר נתחיל להעביר את המפוקחים לאכסניה חדשה של פיקוח במסגרת שירות המזון במשרד הבריאות.
אלי גורדון: חשוב לציין שלאורך כל הדרך אנחנו רצינו להיצמד למהות שנקבעה כאן, לכל השינויים שנעשו עת אישור החוק, לעשות את כל השינויים בצורה כזאת שהם יזעזעו ככל הניתן במינימום את ההתנהלות הקיימת נכון להיום וכדי שלא ליצור חסמים חדשים אלא לבחון את כל התהליכים בצורה נכונה ביותר.
אלי גורדון: זה מה שאנחנו עושים.
אלי גורדון: נכון לרגע זה צוות בין-משרדי ביקש מהשרים לקבל אורכה של שישה חודשים.
אלי גורדון: שר הבריאות הסכים לשישה חודשים.
אלי גורדון: אנחנו מבינים ששר הכלכלה הסכים לשלושה חודשים בלבד.
אלי גורדון: כדי שלא לעכב את המצב המשפטי ולא לסבך אותו עוד יותר, אנחנו בינתיים מביאים את זה לכאן.
אלי גורדון: יחד עם זאת צריך לקחת בחשבון שבעוד שלושה חודשים נצטרך להגיע שוב בזמן הפגרה לכאן ולבקש אורכה.
אלי גורדון: זו המציאות בה אנחנו נמצאים.
אלי אלאלוף: אני מבקש תאריך מדויק.
אלי אלאלוף: את היום המדויק.
אלי אלאלוף: אז נתכנס ונדע מה מצב הכנת התקנות.
אלי אלאלוף: אתם באים בצורה יזומה ומדווחים מה קורה.
אלי גורדון: 1 בספטמבר.
אלי גורדון: האורכה כרגע היא עד ה-1 בספטמבר וזה נופל בזמן הפגרה.
אלי אלאלוף: אנחנו נקיים דיון ב-1 בספטמבר, אז תבואו עם ההוכחות של בית המשפט.
אלי גורדון: בסדר.
אלי אלאלוף: אני רוצה לראות מה שלחתם למשרד המשפטים ולמה זה תקוע.
אלי אלאלוף: הפכנו את משרד המשפטים לקיר הנמוך שכולם מטפסים עליו כתירוץ.
אלי אלאלוף: אני הייתי רוצה לראות מה עובר למי, בתאריך הזה, ה-1 בספטמבר.
אלי גורדון: אין בעיה.
אלי גורדון: אנחנו כרגע נצמדים ללוחות הזמנים שנבנו בצוות המשותף ועד אז אנחנו צריכים להיות עם הערות הציבור.
עוז כץ: מנהל מינהל תעשיות, משרד הכלכלה.
עוז כץ: כפי שאמר אלי גורדון היה צוות בין-משרדי שדן באתגרים השונים בהעברת המקל, בין משרד הכלכלה למשרד הבריאות.
עוז כץ: מבחינתנו הבנו שיש שתי סוגיות עיקריות שצריכות לקבל מענה כאשר האחת היא סוגיית התקנות - - -
נעה בן שבת: התקנות האלה הן חלק מהתקנות לפי חוק המזון.
נעה בן שבת: יש תקנות אחרות, למשל פרסום סגולות מזון שעוד לא הגיעו.
אלי אלאלוף: ב-1 בספטמבר נקיים דיון רחב בכל התקנות הקשורות למזון, להגדרה כזו או אחרת שיש לכם.
אלי אלאלוף: אנחנו גם נעשה את העבודה שלנו.
אלי אלאלוף: תבואו מוכנים ונדון בכולן כי כולן בפיגור רב.
אלי גורדון: לא כולן.
אלי גורדון: שתי תקנות.
אלי אלאלוף: מה שיש עוד באוויר, בבקשה, תביאו לדיון.
אלי גורדון: זה לא יחד עם משרד הכלכלה.
אלי אלאלוף: הוא יכול להיות משקיף.
עוז כץ: כבוד היושב ראש, הנושא של התקנות כפי שבאמת ציינת עכשיו הוא הנושא המרכזי שאנחנו הבנו שמשרד המשפטים היה אמור להוציא את זה לפני חודש אבל זה עוד לא יצא לפרסום לציבור.
אלי אלאלוף: לא נמצא נציג משרד המשפטים.
אלי אלאלוף: נזמין אותו לדיון הבא.
עוז כץ: אנחנו חושבים שניתן להתקדם עם התקנות האלה, אם רוצים ואם זה חשוב, גם בתקופת הפגרה.
אלי אלאלוף: ה-1 בספטמבר הוא בתקופת הפגרה.
עוז כץ: הנקודה השנייה שדובר בין הצוותים זה נושא של מערכת שיכולה לקלוט את האישורים של היבוא שלפי תפיסת משרד הכלכלה אפשר להשתמש במערכת הקיימת.
עוז כץ: משרד בריאות רוצה לפתח מערכת חדשה ייעודית, שזה בסדר, אבל להבנתנו זה לא מהווה חסם להעברת התקנות.
אלי גורדון: גם לא טענו את זה.
עוז כץ: מבחינתנו הסמכות הייתה צריכה לעבור כבר במאי 2017.
עוז כץ: עשינו כמה הארכות כפי שראינו כאן.
עוז כץ: השר לא קיבל את ההמלצה של הצוות לגבי חצי שנה והוא ביקש שזה יסתיים ב-1 בספטמבר.
אלי אלאלוף: מזכירים לי שהשנה במקרה 1 בספטמבר חל בשבת.
אלי אלאלוף: אם כן, באותו שבוע.
עוז כץ: מבחינתנו, מה שכרגע מנחה אותנו זאת החלטת השר שהאחריות צריכה לעבור עד ה-1 בספטמבר כולל סיום העבודה סביב התקנות בתקופה זו.
עוז כץ: השאלה מה צפוי להיות עד ה-1 בספטמבר עם הוועדה תתכנס ב-1 בספטמבר ואיך מתכנס הנושא הזה.
נעה בן שבת: הצו הזה הגיע אלינו באיחור.
נעה בן שבת: הצו הזה הוא מ-1 ביוני 2018 ואנחנו באיחור של חודש וחצי.
נעה בן שבת: אני יודעת שקיבלנו ממשרד הבריאות כמה וכמה פניות שמאיצות במשרד הכלכלה להסכים לצו, להסכים לדחייה, אבל אנחנו כרגע מאשרים את זה בתחולה רטרואקטיבית.
אלי אלאלוף: רטרואקטיבית, זה גם מקצר לכם את התקופה.
נעה בן שבת: שלושת החודשים שלהם, חודש וחצי מתוכם כבר עברו.
פנינה אורן: אני סגנית מנהל שירות המזון הארצי.
פנינה אורן: רק לדייק בשני נושאים.
פנינה אורן: כפי שעוז ציין, באמת ישבנו בעבודה משותפת.
פנינה אורן: תאריך היעד שלנו להפצת התקנות להערות הציבור היה אמור להיות בימים אלה, ב-15 ביולי, אבל מאילוצים טכניים גם שלנו, בעיקר גם במשרד המשפטים, הישיבה אתם התעכבה.
פנינה אורן: אבל קיבלנו הערות ולכן תאריך היעד שלנו במינימום להפצה להערות יידחה בחודש.
פנינה אורן: קרי, ב-15 באוגוסט נפיץ את זה להערות הציבור.
נעה בן שבת: כמה זמן אתם נותנים לציבור להגיב?
פנינה אורן: המינימום הוא שלושה שבועות.
פנינה אורן: לכן תאריך היעד של ה-1 בספטמבר הוא לא ריאלי גם אם מאוד מאוד נרצה.
פנינה אורן: דבר נוסף.
פנינה אורן: , לגבי המערכות הממוחשבות.
פנינה אורן: אכן אנחנו כבר נערכים בהטמעה ובנייה של מערכת ממוחשבת.
אלי אלאלוף: זה כבר לא עניין שאנחנו באיחור.
אלי אלאלוף: יש יותר מדי תירוצים כל הדברים לא מעניינים אותי.
אלי אלאלוף: לא התכנסנו, לא יכולנו, הישיבה הייתה וכולי.
אלי אלאלוף: בבקשה, אל תשמיעו את זה, זה לא מכבד אתכם.
אלי אלאלוף: אל תביאו אותנו למצב כזה.
אלי אלאלוף: גם במשרד הכלכלה, תתחילו לחפש גם אתם פשרות.
אלי אלאלוף: אם זה כך, אני אומר לכם שגם בעוד שנה, אם מישהו יהיה כאן, שום דבר לא יתקדם.
אלי אלאלוף: אני מבקש, כנסו ללחץ ותגמרו את זה.
אלי אלאלוף: אפשר לגמור את זה.
אלי אלאלוף: אני לא מאמין שברצון טוב וביכולת שלכם לא תצליחו לגמור את זה ללא דיחוי ב-1 בספטמבר.
נעה בן שבת: הצעת צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (תחילת הוראות החוק לעניין ייצור, ייבוא, ייצור ושיווק של משקאות משכרים), התשע"ח-2018 בתוקף סמכותי לפי סעיף 319(ה)(1) לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו-2015 (להלן – החוק), בהסכמת שר הכלכלה והתעשייה ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מצווה לאמור:
נעה בן שבת: הוראות החוק לעניין ייצור, ייבוא, ייצוא ושיווק של משקעות משכרים יחולו מיום כ"ב בכסלו התשע"ט (31 באוגוסט 2018).
נעה בן שבת: תחילתו של צו זה ביום י"ז בסיוון התשע"ח (31 במאי 2018).
מוריה סיני בן-צור: רציתי להדגיש שתי נקודות.
מוריה סיני בן-צור: אני רוצה להעמיד דברים על דיוקם.
מוריה סיני בן-צור: אני יועצת משפטית בשירות המזון, משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: אנחנו חייבים לנעול את הדיון.
אלי אלאלוף: אם אתם רוצים, תעבירו ליועצת המשפטית משהו בכתב ונתייחס.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (תחילת הוראות החוק לעניין ייצור, ייבוא, ייצור ושיווק של משקאות משכרים), התשע"ח-2018 כפי שהוקראה?
מירב בן ארי: אנחנו נפתח את ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
מירב בן ארי: היום ה-15 ביולי 2018, ג' באב התשע"ח.
מירב בן ארי: אנחנו נעסוק בהצעת תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (התנאים למתן הטבות לרווחה כלכלית), התשע"ח- 2018.
מירב בן ארי: אני אומר שמבחינתי זה אירוע מאוד מרגש.
מירב בן ארי: אני העברתי את הצעת החוק בטרומית בדיוק לפני שנה, ביולי 2017, אז העברתי בטרומית ואמרו לחכות חצי שנה למשרדי הביטחון והאוצר, אבל חיכינו שנה.
מירב בן ארי: בשנה הזאת ניהלתי סוג של רדיפה אחרי המשרדים יחד עם שמרית שייאמר לזכותה שעזרה לי.
ריקי מורד: שמרית עוזרת לכולם.
מירב בן ארי: כן, אבל היא ספציפית הייתה מעורבת כאן וגם אני הייתי מעורבת.
מירב בן ארי: אני לא מביאה חוק ואומרת שיהיה מה שיהיה אלא אם אני מביאה חוק, אני רוצה שהתקנות יגיעו.
מירב בן ארי: אני חושבת שזה חשוב כי בסוף המדינה היום פעם ראשונה באה וכן מכירה באחים השכולים בגלל שהם אחים של ולא רק בגלל שהם בנים ובנות של.
מירב בן ארי: אנחנו נתחיל בהקראה ונשמע הערות במהלך הדיון.
רחל לניאדו: בוקר טוב.
רחל לניאדו: מנכ"לית ארגון יד לבנים.
רחל לניאדו: אני אמרתי למנהלת הוועדה שלא קיבלנו זימון לוועדה היום.
רחל לניאדו: אנחנו ארגון יציג ואני חושבת שזה לא תקין.
מירב בן ארי: את כאן ופעם הבאה ידאגו להזמין אתכם.
שמרית גיטלין שקד: טיוטת תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (התנאים למתן הטבות לרווחה כלכלית), התשע"ח- 2018 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 15א, 15ד, 28א ו-37 לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש"י-1950 (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנס, אני מתקין תקנות אלה: פרק א': כללי
שמרית גיטלין שקד: בתקנות אלה –
שמרית גיטלין שקד: "המועצה להשכלה גבוהה" – המועצה להשכלה גבוהה שהוקמה בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958 (להלן – חוק המועצה להשכלה גבוהה).
שמרית גיטלין שקד: "מוסד סיעודי" – כהגדרתו בסעיף 223 לחוק ביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995.
שמרית גיטלין שקד: "קבלה" – אחד מאלה, זולת אם נקבע אחרת בתקנות אלה:
שמרית גיטלין שקד: בהיעדר חשבונית מס מקורית או קבלה מקורית יצרף המבקש העתק נאמן למקור מקורי של חשבונית המס המקורית או הקבלה המקורית, לפי העניין, בחתימה ובחותמת של מי שהוציא את חשבונית המס המקורית או הקבלה המקורית ואישור של גורם מממן על ההשתתפות וגובה ההשתתפות במימון ההטבה לרווחה כלכלית או אישור על אי השתתפות של הגורם המממן בהטבה לרווחה כלכלית המבוקשת, במקרה שקיים מימון מגורם נוסף.
שמרית גיטלין שקד: יש כאן בעצם הוראה מהותית.
שמרית גיטלין שקד: היא נמצאת בתוך ההגדרה, אבל למעשה היא הוראה שיש לה משמעות.
שמרית גיטלין שקד: בעצם אדם צריך להגיש או קבלה, ואם אין בידו את הקבלה המקורית, אומרת פסקה (2) שהוא צריך לצרף גם העתק נאמן למקור אבל בנוסף לכך גם אישור של גורם מממן אם הוא קיבל השתתפות מגורם אחר או אישור שהוא לא קיבל כל השתתפות מגורם נוסף.
שמרית גיטלין שקד: "שנת לימודים" – שנה המתחילה בחודש ספטמבר ומסתיימת בחודש אוגוסט בשנה שלאחריה.
מירב בן ארי: זו שנת לימודים רגילה של בית ספר או אקדמית?
מירב בן ארי: שנת לימודים אקדמית מסתיימת ביוני.
קריאה: זה כולל את יולי.
שמרית גיטלין שקד: הוראות כלליות
שמרית גיטלין שקד: סיוע לפי תקנות אלה יינתן רק לאחר שהמבקש הציג לקצין התגמולים הוכחה כי מיצה את זכויותיו מול הגורם המממן לפי התנאים והכללים של הגורם המממן, זולת אם נקבע מפורשות אחרת בתקנות.
שמרית גיטלין שקד: גובה הסיוע לפי תקנות אלה, יהיה בסכום שלא יעלה על הסכום המרבי הקבוע לגבי אותה הטבה כמפורט בסעיף 15ד לחוק, או על התשלום ששילם המבקש בפועל, הנמוך מביניהם.
שמרית גיטלין שקד: במקרה בו קיבל המבקש סיוע מגורם מממן, מגובה הסיוע הקבוע לגבי אותה הטבה כמפורט בסעיף 15ד לחוק ינוכה סכום ההשתתפות של הגורם המממן.
שמרית גיטלין שקד: קצין התגמולים רשאי לבקש כלל מסמך נוסף הנדרש לו לצורך בחינת הבקשה והחלטה בבקשה לסיוע לפי תקנות אלה.
שמרית גיטלין שקד: הטבות לפי פרקים ט', י', י"א וי"ב לתקנות אלה לא יינתנו למי שאינו תושב ישראל כהגדרתו בסעיף 15א(ה)(2) לחוק, אף אם התקיימו לגביו כל יתר התנאים לקבלתן.
שמרית גיטלין שקד: סיוע לפי פרקים ב', י"ג, י"ד ו-ט"ז לא יינתן למבקש השוהה במוסד סיעודי ומקבל סיוע בעד השהייה במוסד לפי סעיף 8א או 11 לחוק.
שמרית גיטלין שקד: לעניין זה – "מוסד סיעודי" – כהגדרתו בסעיף 223 לחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995.
מירב בן ארי: נשמע הערות.
מירב בן ארי: יש לך הערות?
שמרית גיטלין שקד: אנחנו הטמענו את ההערות שלנו בנוסח.
שמרית גיטלין שקד: קיימנו אתם ישיבות ארוכות.
מירב בן ארי: עוד הערות לגבי פרק א'?
שמרית גיטלין שקד: פרק ב': לשכול סיוע במימון שכר לימוד לתואר ראשון או הכשרה מקצועית (לפי סעיף 15ד(ג) לחוק)
שמרית גיטלין שקד: בפרק זה – "מבקש" – שכול המבקש סיוע ללימודים לאחת ממטרות אלה (להלן – לימודים), לפי העניין:
שמרית גיטלין שקד: לימודים במוסד להכשרה מקצועית.
שמרית גיטלין שקד: "מוסד אקדמי" – מוסד מוכר כמשמעותו סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה.
שמרית גיטלין שקד: "מוסד להכשרה מקצועית" – מוסד להכשרה מקצועית של משרד העבודה הרווחה והשירותים החברתיים, וכן מוסד אחר להכשרה מקצועית ששר משרדי הממשלה הכיר בו, על פי סמכותו בחיקוק שבתחום אחריותו.
שמרית גיטלין שקד: "מוסד מוכר" – מוסד אקדמי או מוסד להכשרה מקצועית.
שמרית גיטלין שקד: "שכר לימוד שנתי" – שכר הלימוד השנתי הבסיסי שקבעה המועצה להשכלה גבוהה ללימודי תואר הראשון ללא הוצאות נלוות מכל סוג.
שמרית גיטלין שקד: סיוע ללימודים אקדמיים לשם קבלת תואר ראשון יינתן למבקש שהתחיל את הלימודים בטרם הגיעו לגיל 60.
שמרית גיטלין שקד: המסמכים הנדרשים כתנאי לסיוע המבקש לקבל סיוע לפי פרק זה, יגיש בקשה בעד כל שנת לימודים, ויצרף לבקשתו –
שמרית גיטלין שקד: אישור המוסד על תחום הלימודים או ההכשרה המקצועית, משכם, עלותם וסוג התואר או התעודה המוענקים בסיומם.
שמרית גיטלין שקד: הצהרה של המבקש לגבי גובה הסיוע שמקבל מגורם מממן כלשהו.
שמרית גיטלין שקד: מבקש שהוא עובד שכיר יגיש גם אישור ממקום עבודתו לפיו המבקש מקבל או לא מקבל סיוע ממקום עבודתו.
שמרית גיטלין שקד: סכום הסיוע ללימודי תואר ראשון, למעט לימודי הנדסה ומשפטיים, לא יעלה על שכר הלימוד השנתי בכל שנה, לא יותר מ-3 פעמים שכר הלימוד השנתי בסך הכול.
שמרית גיטלין שקד: סכום הסיוע ללימודים להכשרה מקצועית לא יעלה על שכר הלימוד השנתי.
שמרית גיטלין שקד: לא יינתן סיוע לפי פרק זה יותר מפעם אחת ולא יינתן סיוע לפי פרק זה ליותר ממטרה אחת בלבד.
רחל לניאדו: אנחנו רוצים להביא את התייחסות שלנו לנושא הגיל.
רחל לניאדו: ראשית, אני מוצאת שיש אפליה בין גיל ללימודי תואר עד גיל 60 ולימודי תעודה עד גיל 65.
רחל לניאדו: אני חושבת שאחד הדברים שאנחנו מדברים עליהם רבות הוא גם נושא של לימודים וגם נושא של תעסוקה שהוא בעצם כלי שיקומי עבור ההורים האלה.
רחל לניאדו: אני חושבת שהיום ראוי, אם לא עד גיל 67, גיל פרישה, לפחות להשוות את שניהם עד גיל 65.
יעקב גוטליב: רציתי לומר את הדברים שנאמרו עתה.
יעקב גוטליב: אני יושב ראש עמותת צדק למשפחות הנופלים.
יעקב גוטליב: אמרה הגברת דברים נכונים.
יעקב גוטליב: לא ברור לי דבר אחד.
יעקב גוטליב: בסעיף 8 כתוב תואר ראשון ללימוד משפטים שלוש פעמים וסעיף (ב) כתוב ארבע פעמים.
מירב בן ארי: כתוב למעט לימודי הנדסה ומשפטים.
מירב בן ארי: למעט.
מירב בן ארי: לכן עשו סעיף נפרד להנדסה ומשפטים.
יעקב גוטליב: כתוב "סיוע לתואר ראשון בהנדסה ומשפטים לא יעלה על שכר הלימוד השנתי בכל שנה, ולא יותר מ-3 פעמים שכר הלימוד השנתי בסך הכול".
מירב בן ארי: החריגו את הנדסה ומשפטים.
מירב בן ארי: צריך להחריג אותם בגלל אופי הלימודים.