GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל הדר: החוק קובע ככה לגבי כל העבירות המנהליות, לאו דווקא לגבי העבירות האלה.
יואל הדר: זה הנוסח הקבוע לשאר העבירות המנהליות.
שרן השכל: השאלה אם בשאר העבירות המנהליות - - -
אלי אלאלוף: שרן, ברשותך, אני חייב לסגור את הישיבה.
שרן השכל: אני רק מבקשת להכניס את זה גם כהסתייגות כדי למחוק את הודה באשמה בפני בית משפט והורשע.
אלי אלאלוף: אני מודה לכולם על המאמצים.
אלי אלאלוף: אם אתם לא יודעים, אנחנו הלכנו לישון באמצע הלילה והיו לנו רק חמישה דיונים הבוקר.
אלי אלאלוף: אז אנחנו היום מסיימים בשעה הזאת.
אלי אלאלוף: ניפגש ב-9 לחודש, ביום שני הבא בשעה 11:00 ונשלים.
אלי אלאלוף: אני ממליץ שתקבלו זימון רשמי.
אלי אלאלוף: אני רק ממליץ שלמי שיש שאלות, היות והחוק בפניכם והכל גלוי, אם אתם יכולים לשאול שאלות כבר בכתב אז יהיה לנו דיון קצר כי אני רוצה לסיים את החוק ביום שני הקרוב.
אלי אלאלוף: אנחנו ב-9 ביולי 2018, כ"ו בתמוז התשע"ח, והשעה 09:07.
אלי אלאלוף: אנחנו ממשיכים בהצעת חוק הסמים המסוכנים – זו הגדרה לא שלי, של המשרד לביטחון הפנים - וזו הצעה ממשלתית.
אלי אלאלוף: אני מזכיר לכם – 2018.
אלי אלאלוף: קיבלתי משימה – חברת הכנסת שרן השכל ביקשה שנתייחס במיוחד לנושא של המניעה בקרב הצעירים, אז ביקשתי מקרן, נציגת משרד החינוך, לדבר על זה.
אלי אלאלוף: תתכונני ונגיע לזה ברגע ששרן השכל תצטרף, וגם מי שרוצה להוסיף, כי התכנון הטוב ביותר יהיה להימנע מלהגיע לשימוש בקנביס, ולכן זה בוודאי פעולות מניעה, הסברה, וגם גמילה אם צריך, בעיקר לצעירים.
אלי אלאלוף: זה נושא שנגיע אליו במהלך היום.
נעה בן שבת: הנושא של הקטינים, יש אליו התייחסות בנושא המרשם.
נעה בן שבת: קטין לא ייכלל בהסדר של עבירה ראשונה ועבירה שניה - לא ייכלל בהסדר של עבירת הקנס המיוחדת אם הוא עבר את העבירה כקטין, מכיוון שיש לגביו הוראות מיוחדות.
אלי אלאלוף: בסעיף הזה נרחיב את הנושא של מניעה והסברה.
נעה בן שבת: עוד שאלה עלתה לגבי הנושא של האסירים.
נעה בן שבת: אני מבינה שבעקבות הבקשה של חברת הכנסת שרן השכל בדיון הקודם לגבי נושא האסירים, אני מבינה שנציגי השב"ס הגיעו לדיון הזה כדי להסביר את הנקודה.
אלי אלאלוף: בבקשה, נתחיל אתכם.
אלי אלאלוף: בוקר טוב, תודה שבאתם.
לירן קליין: בוקר טוב, אני מהייעוץ המשפטי בשב"ס, מתלווים אליי גם גורמים מקצועיים בשב"ס.
לירן קליין: אתחיל להסביר למה אנחנו חושבים שאסירים צריכים להיות מוחרגים מהצעת החוק הזאת ואחר כך חבריי ישלימו אותי.
לירן קליין: דבר ראשון, אני רוצה להתייחס לדברי ההסבר להצעת החוק הזו, שבהם מצוין שמהטרה היא לא להכתים אנשים נורמטיביים שלא מנהלים אורח חיים עברייני, מתוך חשש להכתים אותם ברישום פלילי שעלול להשפיע על העתיד שלהם.
לירן קליין: זו לא האוכלוסייה שאנחנו מדברים עליה.
לירן קליין: אוכלוסיית האסירים היא אוכלוסייה שנמצאת בבתי הכלא בגלל עבירות שביצעו, שנידונו על ידי בית המשפט לתקופות מאסר שונות.
לירן קליין: זאת אומרת, זה בכלל לא האוכלוסייה שעליה באה הצעת החוק להקל.
לירן קליין: כדי לסבר את האוזן עם כמה נתונים, בשנת 2017 נפתחו על ידי שב"ס 599 תיקים בעבירות סמים.
לירן קליין: מדובר בעליה של 34% ממספר התיקים שנפתחו ב-2016, כך שאפשר לראות שיש לא מעט שימוש בסמים בתוך כותלי בתי הכלא.
לירן קליין: זו תופעה שאנחנו מנסים להילחם בה.
לירן קליין: אציין גם שסמים, כידוע, הם מחוללי פשיעה.
לירן קליין: עכשיו אעביר את השרביט לחברי, שירחיב בנושא הזה ומה ההשלכות של סמים בתוך בתי הכלא.
אלי אלאלוף: יש קנביס רפואי בתוך הכלא?
פרדי בן שטרית: יש מעט.
פרדי בן שטרית: בודדים.
לירן קליין: במקרים שבהם זה משהו רפואי אז כן, אבל רק כשזה משהו רפואי, עם כל האישורים הנדרשים.
אלי אלאלוף: כן, התכוונתי לקנביס רפואי.
לירן קליין: השימוש הוא בפיקוח רופא, לפי כל הכללים.
פרדי בן שטרית: בוקר טוב לכולם.
פרדי בן שטרית: אני ראש ענף אבטחה, חטיבת הביטחון והמבצעים בשירות בתי הסוהר.
פרדי בן שטרית: קצת לגבי סוגיית השימוש בקנביס בין אסירים בין כותלי בתי הסוהר: הסוגיה היא סוגיה קצת יותר מורכבת בהיבטים של מחולל פשיעה, בהתייחס להשלכות של תופעת השימוש בסמים.
פרדי בן שטרית: קצת ארחיב ואומר שבהקשרים של סחר בסמים בתוך כותלי בית הסוהר, התופעה הזו מהווה בסיס להרחבת התופעה בקרב אסירים.
פרדי בן שטרית: סוגיית הסחר בסמים היא סוגיה עם השלכות בתוך כותלי בית הסוהר, בעיקר בממשקים בין אסירים בתוך אגפי הכליאה.
פרדי בן שטרית: היא תופעה מוכרת, היא תופעה שאנחנו מתמודדים אתה בכלל, ולא רק בהקשר של קנביס.
פרדי בן שטרית: כמובן שיש השלכות לתופעת הסחר בסמים, השלכות שמקורן בצבירת חובות על ידי אסירים והצורך שלהם לממן סמים שנרכשו מאסירים שמוגדרים, חלקם, כסוחרי סמים.
פרדי בן שטרית: לנושא הזה יש השלכות שלעתים גם מובילות לאירועי אלימות בין אסירים, שמקור האירועים הם אותם חובות והשלכות של סחר בסמים.
פרדי בן שטרית: זה בהיבט של תופעת הסחר.
פרדי בן שטרית: שימוש מגביר גם את סוגיית הברחות הסמים לבתי הסוהר, וניצול של אותם נתיבי הברחה של סמים בכלל למתקני הכליאה.
פרדי בן שטרית: הברחות סמים נעשות, בדרך כלל, על ידי אסירים שיוצאים לחופשה וחוזרים עם סמים מהחופשה; אסירים שמנצלים את ביקור משפחות, משפחות האסירים, לטובת הברחות באמצעות בני משפחה מקרבה ראשונה.
פרדי בן שטרית: בסוף אני רואה קשר בין סוגיית השימוש לבין הצורך להבריח סמים, ורמת הסבירות למימוש הברחות סמים במתקני הכליאה.
פרדי בן שטרית: כמובן שלכל נושא השימוש והחזקה של סמים בקרב אסירים יש השלכות גם בהקשרים של שמירה על סדר-היום התקין בתוך כותלי בית הסוהר.
פרדי בן שטרית: קרי, עמידה לספירות, יציאה למרכזי תעסוקה, פעילויות חינוך.
פרדי בן שטרית: בסופו של דבר לא דומה המצב בקרב אסירים שנתונים תחת השפעת סמים אל מול אסירים שהם נקיים לחלוטין.
פרדי בן שטרית: אחת המשימות המרכזיות שלנו, כארגון שירות בתי הסוהר, היא שמירה על סדר-יום תקין בתוך כותלי בתי הסוהר, וחלק מהמרכיבים שמסייעים לנו לשמור על אותו סדר-יום תקין אלה אסירים שלא משתמשים בסמים בתוך כותלי בית הסוהר, נשמעים להוראות הסגל הביטחוני, נמנעים מאירועי אלימות שמקורם בשימוש וצבירת חובות סמים.
פרדי בן שטרית: לעסק הזה יש גם השלכות קצת משליכות לכת וצורך לבודד אסירים שהוגדרו טעוני הגנה על רקע חובות סמים שנצברו, ואסירים לא יכלו לעמוד בהתחייבויות שלהם.
פרדי בן שטרית: לסיכום דבריי, אנחנו רוצים לשמר דפוס התנהגות נורמטיבי בין כותלי בית הסוהר, כשחלק מזה זה שמירה על אי-שימוש בסמים בתוך מתקני הכליאה שלנו, במסגרת הכלים והסמכויות שלנו כשב"ס.
אלי אלאלוף: אירועים חריגים בנושא סמים – באיזו תדירות אתם מגלים דברים, עושים פעולות התערבות כדי לגלות סמים?
פרדי בן שטרית: התדירות היא על בסיס יום-יומי.
פרדי בן שטרית: מדי יום יש לנו אירועים של סיכול ומניעה בהקשרים של הברחות סמים אל תוך מתקני הכליאה, הן באמצעות אסירים שחוזרים מחופשה, הן באמצעות השלכות אל תוך מתקני הכליאה.
פרדי בן שטרית: ההתמודדות שלנו היא במסגרת הסמכות שלנו בתוך מתקני הכליאה, במסגרת הפעלה של יחידה שנלחמת בתופעת הסמים - יחידת דרור של שירות בתי הסוהר - שמתמקדת בביצוע חיפושים מקצועיים עם אמצעים שהם ייחודיים לאותה יחידה כדי שנאתר ונסכל כל אירוע כזה של תכנון, הברחה או החזקה של סמים בתוך מתקני הכליאה.
פרדי בן שטרית: לשאלתך, זו התמודדות יומיומית בתוך מתקני הכליאה .
אלי אלאלוף: יש הבדל בין שימוש בקנביס לשאר הסמים?
פרדי בן שטרית: הכלים שלנו היום להבדיל בתוך מתקני הכליאה הם מוגבלים.
פרדי בן שטרית: ההתייחסות שלנו היא על חומר חשוד כסם, מרגע שהוא זוהה.
פרדי בן שטרית: מהרגע שהאסיר נתפס עם חומר חשוד כזה או אחר, אנחנו מבחינתנו מתייחסים אל הממצא כחומר חשוד כסם מבלי להבחין באיזה חומר מדובר, עד שהעסק הזה עובר לתהליך של בדיקת מעבדה שבסוף נותנת לנו דוח מפורט יותר לגבי סוג הסמים שאותו אסיר - - -
אלי אלאלוף: היום אתם לא יודעים מה סוג הסמים הכי פופולרי, במירכאות?
פרדי בן שטרית: בתוך מתקני הכליאה הוא מגוון - יש סמים קשים, יש סמים קלים.
פרדי בן שטרית: הגיוון הוא רחב מאוד, אנחנו לא מתמודדים עם סוג אחד של סמים.
תמר זנדברג: יש אלכוהול?
פרדי בן שטרית: אלכוהול פחות, יותר ניסיון לייצר באופן מקומי באמצעות מוצרי מזון.
פרדי בן שטרית: בתוך מתקני הכליאה.
תמר זנדברג: אני מניחה שאסור אלכוהול - - -
תמר זנדברג: אפשר לשאול משהו?
אלי אלאלוף: עכשיו כן.
תמר זנדברג: אני מניחה - אני לא יודעת - ששב"ס, בדומה נניח לצה"ל, יש לו חוקים ותקנות משלו כלפי האסירים שהם לא קשורים לחוקי המדינה.
תמר זנדברג: למשל, אני מניחה שאלכוהול אסור בתוך כותלי הכלא.
פרדי בן שטרית: מן הסתם.
תמר זנדברג: האיסורים האלה הם איסורים ששב"ס מתמודד אתם, בהתאם לסוג ההתמודדות עם האסירים – משמעת וכל מה שאתם מתמודדים אתו.
תמר זנדברג: פה אנחנו דנים בחוק מדינה, שחל על כל האזרחים והאזרחיות, מה הרבותא, מה זה משנה אם בחוק הזה, שחל על כלל האזרחים, אתם תוחרגו או לא כאשר אתם יכולים להנחיל חוקים שלכם, כמו עם אלכוהול.
תמר זנדברג: הרי אלכוהול מותר לשתות, והוא עדיין אסור בתוך כותלי הכלא ואסור להכניס.
תמר זנדברג: אז למה זה בכלל עניין של החוק, אם לכם יש את הכלים המשמעתיים והאכיפתיים אל מול האסירים – שזה מוצדק לגמרי, ואין לנו שום בעיה עם זה, להיפך אפילו.
פרדי בן שטרית: זו תופעה שאנחנו מתמודדים גם אתה - סוגיית אילתור האלכוהול וההשלכות של שתיית אלכוהול בקרב אסירים.
פרדי בן שטרית: אני יכול לומר לך מניסיון אישי שלא פעם התמודדנו עם אירועי אלימות קשים מאוד בקרב אסירים על רקע שתיית אלכוהול – אלכוהול מאולתר, כמובן, לא משהו שנמכר באופן חוקי - לרבות אירועי תקיפה של אנשי סגל שלנו בתוך מתקני הכליאה.
פרדי בן שטרית: בסופו של דבר אנחנו מוכוונים, בדגש לחגים של אוכלוסייה נוצרית, ששם אנחנו יודעים שיש עלייה בצורך וברצון שלהם.
אלי אלאלוף: אני רק מזכיר שאנחנו לא אמורים לדון באלכוהול.
אלי אלאלוף: אתה יכול להשלים את התשובה, אבל לא נמשיך בזה.
פרדי בן שטרית: אנחנו מצוייחים לאיום הזה, אנחנו מתמודדים אתו.
פרדי בן שטרית: אנחנו אוסרים שתייה של אלכוהול בתוך מתקני הכליאה, ואני יודע לומר שההתמודדות היומיומית סביב ההשלכות מהאירועים האלה היא לא פשוטה.
פרדי בן שטרית: יש פגיעות פיזיות באסירים על רקע שכרות, ולעסק הזה יש השלכות בהתמודדות היומיומית שלנו.
לירן קליין: אבקש להשלים את התשובה בהקשר הזה.
לירן קליין: הסיבה שאנחנו רוצים להיות מוחרגים מהצעת החוק הזאת היא שברגע שאסיר יודע שאם הוא משתמש בסמים – בקנביס - בתוך כותלי כלא, הענישה שהוא מקבל שונה.
לירן קליין: יש לזה גם השלכה מבחינת ההרתעה כלפיהם.
לירן קליין: אני מזכירה שוב שלא מדובר באוכלוסייה הנורמטיבית שעליה הצעת החוק באה להקל ולשנות קצת את מדיניות האכיפה.
לירן קליין: מדובר פה באוכלוסייה שכבר הורשעה בעבירות ולכן היא נמצאת מלכתחילה בתוך בתי הכלא.
לירן קליין: כלומר, זו לא אותה אוכלוסייה.
לירן קליין: לכן כשהאוכלוסייה הזו תקבל את אותה הטבה או הקלה, שכל מה שהם יצטרכו להתמודד אתו - - -
תמר זנדברג: זה לא הטבה.
תמר זנדברג: זה אפילו ברמה החוקתית, ברמה הגדולה, הפילוסופית.
תמר זנדברג: אנחנו מחוקקים חוק; הוא חל על כל אזרחי המדינה.
תמר זנדברג: אם לאזרח מסוים יש מצב שבגלל עבירה אחרת הוא הורשע ויושב בכלא, הוא הופך להיות אסיר וחלים עליו כל כללי השב"ס, לרבות איסור אלכוהול, לרבות איסור שיחות בטלפון – יש הרבה מאוד הגבלות.
תמר זנדברג: נשאלת השאלה למה אנחנו, כמחוקקים, צריכים לעשות החרגה בחוק שחל על כלל אזרחי המדינה, במקום ששב"ס ייזום, יפעיל ויכפיף את האסירים לחוקים שלו, כמו שהוא עושה על כל דבר אחר.
תמר זנדברג: חוק הוא כללי, אוניברסלי.
תמר זנדברג: עזבי, לא קשור לגופו של עניין, את גם יכולה להגיד שאסירים כבר הורשעו, ולכן בואו נטיל עליהם איסור נעילת נעלי עור.
אלי אלאלוף: חברת הכנסת תמר זנדברג, אל"ף, לא נהפוך את הישיבה הזאת לדו-שיח בינך לבין המוזמנים.
אלי אלאלוף: שתיים, מה את רוצה, שניתן פרס לאסירים?
תמר זנדברג: איזה פרס?
אלי אלאלוף: פרס שיהיו כלולים בחוק של כל אזרח ואזרח?
תמר זנדברג: להיות כלולים בחוק זה לא פרס.
תמר זנדברג: חוק חל על כל האזרחים.
אלי אלאלוף: זה פרס לעומת המצב שלהם.
אלי אלאלוף: אל תשכחי שהם אסירים.
אלי אלאלוף: קודם כול, נשלל מהם החופש, ולכן יש להם חוקים מיוחדים.
תמר זנדברג: בדיוק, זה מה שאני שואלת.
תמר זנדברג: יש להם חוקים מיוחדים שחלים עליהם, ולכן באמת אני שואלת, אפילו לצורך הדיון הזה.
תמר זנדברג: אנחנו דנים בחוק שחל על כל אזרח, מעבר לזה - -
אלי אלאלוף: כל אזרח שהוא אזרח חופשי.
נעה בן שבת: לא לא, צריך להזכיר שהוא לא חל על כולם.
נעה בן שבת: פקודת הסמים המסוכנים חלה על כולם; האיסור להחזיק, גם לשימוש עצמי, גם קנביס – חל על כולם.
נעה בן שבת: פה מוצע להחיל הסדר דיוני מיוחד וענישתי מיוחד לגבי עבירת קנס מיוחדת, וההסדר המיוחד הזה לא חל על קטינים, לא על חיילים, לא חל על רשימה של גופים.
נעה בן שבת: אומרים לנו שרוצים לתת את זה למי שהוא נורמטיבי, שזו העבירה שהוא עובר.
נעה בן שבת: זה לא משתמש קבוע, הוא משתמש רק פעם ראשונה ושניה.
תמר זנדברג: אז אם יש אסיר שעומד במה שאמרת, אז - - -
אלי אלאלוף: הוא לא יכול לעמוד כי הוא בתוך הכלא.
תמר זנדברג: הוא בכלא, בשביל זה יש שב"ס.
תמר זנדברג: יש להם כללים משלהם ומאוד יכול להיות - - -
אלי אלאלוף: הסבירו את זה.
אלי אלאלוף: לחלק מהדברים לא הגעת, אבל זה מה שיש.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה להמשיך בדיון הזה, קיבלנו אינפורמציה.
אלי אלאלוף: תודה רבה לכם, נמשיך בדיון.
אלי אלאלוף: אתם חופשיים – אתם יכולים להישאר או לצאת, מה שנוח לכם.
אלי אלאלוף: טוב לנו לראות אתכם.
נעה בן שבת: התחלנו לקרוא את סעיף קטן (ד) וראינו הסתייגות של חברת הכנסת שרן השכל שביקשה להוריד את המילים "הודה באשמה לפני בית-המשפט והורשע".
נעה בן שבת: אבל יש גם עוד הסתייגויות - - -
אלי אלאלוף: בדרך לפה קרתה לשרן תאונה.
אלי אלאלוף: הכול בסדר, היא תגיע באיחור.
נעה בן שבת: ההסתייגויות מופיעות בעמודים 18 ו-19 בנוסח שבפניכם.
נעה בן שבת: ההסתייגות של חברת הכנסת שרן השכל - וחבר הכנסת אילן גילאון ביקש להצטרף גם להסתייגויות שלה – הן: בסעיף 230ב(א) המוצע, שכבר קראנו אותו, היא ביקשה שאחרי המילים "היה לשוטר יסוד להניח" היא ביקשה להוסיף "יסוד מוכח וסביר".
נעה בן שבת: אתם רוצים או מוכנים להכניס?
אלי אלאלוף: תנמקו לי.
איה גורצקי: אני מהייעוץ המשפטי, משטרה.
איה גורצקי: המושג "יסוד להניח" מגלם בתוכו שהפעילות של השוטר נעשית כדין במסגרת הרשעה, והיא מבוססת על סבירות, הגינות ותום לב, שהם כללי הבסיס בשיקול דעת מנהלי.
אורן ליבוביץ: באמת.
איה גורצקי: כן, באמת, אורן.
איה גורצקי: "היה לשוטר יסוד להניח" - אם היסוד הוא בלתי סביר, לא היה לו יסוד להניח.
איה גורצקי: הביטוי הזה נלקח מהחקיקה הפלילית, זו לא המצאה שלנו, ולכן אנחנו סבורים שאין בכך צורך.
איה גורצקי: ברור לגמרי שהיסוד הוא יסוד שמסתמך על חזקת התקינות של השוטר בפעילות שלו ולא על אי-הפעלת שיקול דעת.
יואל הדר: אם נשנה את הדבר הזה, ייצא שבכל המקומות האחרים היה בלתי סביר.
תמר זנדברג: אין מקומות שבהם כתוב "יסוד סביר"?
אלי אלאלוף: חבר'ה, כל אחד עונה לכל אחד?
אלי אלאלוף: למרות שהיא חברת כנסת מכובדת, ראש תנועה, היא תהיה בסדר ולא על כל שאלה שלה תענו.
נעה בן שבת: הסתייגות נוספת היא באותו סעיף 230ב(א).
נעה בן שבת: אחרי המילים "עבירות קנס מיוחדת" ביקשו חברי הכנסת שרן השכל ואילן גילאון להוסיף את המילים "במקום ציבורי" – להתייחס רק לעבירה שנעברת במקום ציבורי.
אלי אלאלוף: תגיבו, בבקשה.
איה גורצקי: כפי שהצהיר על כך השר לבט"פ בדיון הראשון, המגמה היא למקד את האכיפה במרחב הציבורי, ואנחנו מתכוונים לכך.
איה גורצקי: יחד עם זאת, אנחנו לא יכולים לומר שלא תהיה אכיפה במרחב הפרטי.
איה גורצקי: למשל, נניח שהמשטרה הוציאה צו לחיפוש בבית בהסתמך על מידע שאומר שבאותו בית מוחזקים סמים בכמות שאיננה לצריכה עצמית – יש סחר בסמים - והגענו וביצענו את החיפוש, ובסופו של דבר מצאנו כמות לצריכה עצמית.
איה גורצקי: האירוע אמנם נפתח בגין חשש אחר, אבל בסופו של דבר הגענו לעבירת קנס מיוחדת.
איה גורצקי: בסיטואציה כזאת ודאי שלא נתעלם מהעבירה וודאי שניתן הודעת קנס 1,000 או 2,000 שקל, בהתאם לנסיבות.
אלי אלאלוף: בפעם הבאה תתעוררו בזמן.
דקל עוזר: התעוררנו בזמן, אני מרים את היד.
דקל עוזר: אתה רוצה שאתפרץ?
אלי אלאלוף: אל תאיים.
דקל עוזר: אני לא מאיים, אתה אומר שאני מתפרץ.
אלי אלאלוף: זה הסגנון שלך.
אלי אלאלוף: אל תשכח שאני מכיר אותך מספיק.
דקל עוזר: אני מעלה ירוק.
דקל עוזר: אנחנו מכירים לא מעט מקרים בהם פרצו לאדם הביתה, הוא זימן את המשטרה, המשטרה הגיעה אליו הביתה וזה הפך להיות מאירוע שהמשטרה עוזרת לו לטפל בפריצה אליו לבית לאירוע שהבן אדם נעצר ונלקח לחקירה בגלל שראו שני גרם על השולחן.
דקל עוזר: אני חושב שהיה נחמד אם אפשר היה לפתור את העניין הזה בחוק, אם כבר נכנסים לעניין הזה.
דקל עוזר: גם אם המחיר הוא שהבית של האדם יהיה המבצר שלו – שאני חושב שזה דבר ראוי ומכובד - ולא יאכפו לגבי כל שני גרם שמוצאים בבית, אני חושב שזה לא דבר רע, אני לא רואה בזה שום פסול.
דקל עוזר: אני אפילו חושב שזה הולם את העקרונות והתכלית של החקיקה שאנחנו מדברים עליה פה.
אלי אלאלוף: זה הסצנריו האחרון שאני שומע.
אלי אלאלוף: תתייחסו אליו.
דקל עוזר: תודה, אדוני.
איה גורצקי: ראשית, קשה לי להתייחס להערה שלא מבוססת על נתונים או דוגמאות שיכולנו לבדוק קודם לכן.
איה גורצקי: אני לא מכירה מקרים, בטח לא מקרים רבים, שבהם המשטרה הגיעה כדי לסייע לאזרח ובסופו של דבר הפלילה אותו.
איה גורצקי: אבל החוק נותן פתרון לזה; אם המשטרה נמצאת במקום מסוים שבוצעה בו עבירה ועל השולחן נמצאים חמישה גרם של קנביס, אז המקרה הזה – אם הוא מתאים להודעת קנס – יקבל אדם הודעת קנס.
איה גורצקי: הוא לא יופלל, הוא לא יעוכב, הוא לא ייעצר.
דניאל בלמס: "(ד) שילם אדם את הקנס, רואים אותו כאילו הודה באשמה לפני בית המשפט, הורשע, הסכים להשמדת הסם המסוכן שלגביו בוצעה העבירה (בפרק זה – הסם או הסם המסוכן), ונשא את עונשו; ואולם הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על אדם ששילם את הקנס והתקיים אחד מאלה: (1) תובע ביטל את הודעת תשלום הקנס לפי סעיף 230ג(ב); (2) הנקנס הגיש במועד - - -"
נעה בן שבת: אפשר להוריד את הסיפה, הסיפה היתה חלופה.
נעה בן שבת: זה יכול להיות שהוא הגיש מראש, תוך 30 ימים, ויכול להיות שזה אחרי שנדחתה הבקשה לביטול.
נעה בן שבת: בסעיף 230ג יש אפשרות להגיש בקשה להישפט בנסיבות מסוימות, אחרי בקשה לביטול קנס.
נעה בן שבת: מיד נגיע לזה, ולכן אני מבהירה.
נעה בן שבת: אנחנו אומרים שהגיש במועד – בין אם הגיש בהתחלה ובין אם הגיש אחר כך, אחרי הבקשה לביטול הקנס.
דניאל בלמס: "(3) בית המשפט זיכה אותו מהעבירה כאמור בסעיף 230ד(ה).
דניאל בלמס: "
נעה בן שבת: אם אנחנו אומרים שהגיש במועד בקשה להישפט אז החלופה הזאת מתייתרת.
דניאל בלמס: "(ה) שילם אדם את הקנס, יחולט הסם המסוכן שלגביו בוצעה העבירה, ויושמד, אלא אם כן ביקשה המשטרה מבית המשפט שייעשה בו שימוש בדרך אחרת; הסם המסוכן לא יושמד לפני תום התקופה להגשת בקשה להישפט כאמור בסעיף 230ג(ג) או בסעיף 230ד; הוראות סעיף 36 לפקודת הסמים המסוכנים לא יחולו על חילוט והשמדת סמים מסוכנים לפי סעיף קטן זה.
תמר זנדברג: מה זה הוראת סעיף 36?
איה גורצקי: מדובר בהוראות שמחייבות אותנו לפנות לבית המשפט כדי לבקש הוראות מה ייעשה במוצג – השמדת המוצג בעצם.
איה גורצקי: אנחנו רוצים לחסוך את זה ולהשמיד את הסם בלי להטריח את בית-המשפט.
אלי אלאלוף: צריך אישור בית המשפט כדי להשמיד?
איה גורצקי: היום צריך אישור.
אלי אלאלוף: אבל בדרך כלל זה אחרי המשפט, לא?
איה גורצקי: אבל בדרך כלל חלק מהמשפט, ולכן אין בעיה לומר: אדוני השופט, בבקשה תשמיד את הסם וניתנת הנחייה כמבוקש.
איה גורצקי: כאן אנחנו לא מגיעים לבית המשפט ולכן אנחנו מבקשים שהוראת ההשמדה תהיה שלנו, שלא נטריח את בתי המשפט.
איה גורצקי: אין לנו עניין להחזיק סמים במלאי.
אלי אלאלוף: לא לא, ודאי שלא, אבל גם הפרעה לבית המשפט - - -
נעה בן שבת: הם לא מפריעים.
נעה בן שבת: כל העניין הוא שהם נמנעים מלהפריע לבית המשפט.
נעה בן שבת: מדובר על כמויות מאוד קטנות.
אלי אלאלוף: בוקר טוב, ידידי מאיר כהן.
נעה בן שבת: אתם מבטיחים שהוא לא יושמד לפני תום התקופה להגשת בקשה להישפט, כדי שאם - - -
קריאה: כן, כדי שאם יהיה משפט הוא יישאר כראיה.
איה גורצקי: יותר מזה, אנחנו גם מצהירים שאם חס וחלילה הושמד הסם לפני שניתן לאדם את יומו ואת האפשרות להוכיח את חפותו, המשמעות היא שהתיק ייסגר מחוסר אשמה כי לא נוכל להוכיח את אשמתו.
תמר זנדברג: אם חס וחלילה.
איה גורצקי: חס וחלילה זה במובן של הוכחת חפות ואשמה.
אורן ליבוביץ: גם אם הוא יודה?
רותי שטרית: אנחנו מדברים לעניין המוצג; כשהאזרח משלם את הקנס, חלפו 60 ימים, אנחנו לא מגיעים לערכאה משפטית.
רותי שטרית: דיברנו והיתה הערה האם אנחנו מוסיפים זמן נוסף כדי לשמור את הסם; אז כן, בהנחיות משטרת ישראל, נאריך את משך הזמן שנשמור את המוצג עד שמסתיים ההליך על כל חלקיו, בין אם הוא הודה ושילם את הקנס – כי אנחנו רואים בו כהורשע - ובין אם בהליכים האחרים, שהוא לא עשה שום פעולה אחרת.
רותי שטרית: לצורך המחשה - לא הגיש בקשה לביטול.
מאיר כהן: שורפים את או מחזירים לו?
רותי שטרית: את הסם משמידים.
תמר זנדברג: לא הבנתי מה זה 60 יום.
תמר זנדברג: השוטר היה לו יסוד סביר וכל הדבר הזה, ומצא שקית.
רותי שטרית: חשד לביצוע עבירת סמים.
תמר זנדברג: והוא נותן את הדוח במקום.
תמר זנדברג: ואז מה קורה?
תמר זנדברג: הוא נותן את הדוח ולוקח לו את השקית?
רותי שטרית: בוודאי, זה ראיה לכל דבר ועניין.
נעה בן שבת: עצם העניין שהוא תפס את הסם, זה תנאי להטלת הקנס.
תמר זנדברג: עכשיו השוטר הולך עם השקית והאזרח הולך עם הדוח.
רותי שטרית: נכון.
תמר זנדברג: כמה זמן יש לו לשלם את הדוח?
תמר זנדברג: וכל הזמן הזה, מה קורה עם השקית?
רותי שטרית: המוצג נשמר במשטרת ישראל.
רותי שטרית: אם האזרח מגיש בקשה להישפט, המשמעות היא שאנחנו צריכים לבצע חקירה, צריכים לבדוק את הסם.
רותי שטרית: המוצג נשמר, אנחנו לא יכולים להשמיד אותו.
תמר זנדברג: באיזה שלב זה מושמד?
רותי שטרית: רק בתום ההליך.
תמר זנדברג: זאת אומרת, יכולה שקית להתייבש, להעלות עובש עד שישלם את הקנס - - -
אלי אלאלוף: איזה חבל, באמת.
אלי אלאלוף: תודה רבה, עד כאן.
אלי אלאלוף: קנביס שיש לו עובש – איזה חבל.
אלי אלאלוף: באמת - - -
תמר זנדברג: אני נמצאת כאן רבע שעה, אני ממש מציעה שלא נחלק ציונים אחד לשני.
תמר זנדברג: אני רוצה לשאול, אני רוצה לדעת.
אלי אלאלוף: לא מחלק.
אלי אלאלוף: חילקתי ציון לקנביס.
תמר זנדברג: אדוני היושב-ראש, זה יוצר אוויר לא נעימה.
אלי אלאלוף: יש לך ועדה של סמים, תעשי מה שאת רוצה.
תמר זנדברג: אין בעיה, אבל אני עושה - - -
אורן ליבוביץ: אדוני, זה דיון שנוגע למאות אלפי אנשים בישראל.
אלי אלאלוף: אני מנהל את הישיבה, לא אתה.
אורן ליבוביץ: אין בעיה, תנהל, אבל תן לנו את הזמן.
אלי אלאלוף: אל תפריע לי, יש גבול כמה אפשר למשוך את הדיון הזה.
אורן ליבוביץ: תן לנו לדבר, תן לנו להשמיע את הקול.
אלי אלאלוף: בואו נמשיך את הדיון, בבקשה.
אלי אלאלוף: בגמר הטיפול משמידים - מספיק.
אלי אלאלוף: יש פה מערכת שלמה, חכמה, אחראית, שאנחנו סומכים עליה ואין לנו ברירה אלא לסמוך עליה.
אלי אלאלוף: מספיק, מה זה כל השאלות האלה?
תמר זנדברג: סליחה, אפשר לשאול שאלות.
אורן ליבוביץ: לא בשביל זה הדיון?
תמר זנדברג: על מה שאני רוצה.
תמר זנדברג: סליחה, אל תעזור לי.
אורן ליבוביץ: אני לא עוזר לך, אני עוזר - - -
תמר זנדברג: אל תעזור לי עכשיו.
תמר זנדברג: סליחה, אני באמת חייבת להגיד: לא ראיתי בשום ועדה שבצורה כזאת מחלקים ציונים לשאלות שחברי כנסת שואלים.
תמר זנדברג: אני יכולה לשאול איזה שאלה שאני רוצה בלי לשמוע את ההערות האלה.
תמר זנדברג: עם כל הכבוד, זה לא מכובד.
אלי אלאלוף: אני יכול לנהל את הדיון כפי שאני מבין.
תמר זנדברג: זה לא עניין של ניהול דיון, תנהל את הדיון איך שאתה מבין.
אלי אלאלוף: זה ניהול דיון.
תמר זנדברג: אם אני יכולה לשאול שאלה – זו הזכות שלי.
תמר זנדברג: אני אשאל איזו שאלה שאני רוצה בלי לחשוש מזה שתיתן ציון לשאלה, אם היא טובה או לא טובה, אם היא מוצאת חן בעיניך או לא מוצאת חן בעיניך, עם כל הכבוד.
אלי אלאלוף: לא נתתי, אבל לא נבזבז את זמן הוועדה, הוא יקר מדי.
דניאל בלמס: "(ו) בפרק זה – 'סם מסוכן' – סם מסוכן כהגדרתו בפקודת הסמים המסוכנים, מסוג קנבוס או שרף של קנבוס, כמפורט בפרטים 1 ו־2 בסימן א' בחלק א' לתוספת הראשונה לאותה פקודה; 'פקודת הסמים המסוכנים' – פקודת הסמים המסוכנים [נוסח חדש], התשל"ג–1973.
נעה בן שבת: יש הסתייגות של חברי הכנסת שרן השכל ואילן גילאון.
נעה בן שבת: הם ביקשו שבכל מקום במקום "הסם המסוכן" יבוא "הסם בעל התועלת הרפואית", ובסעיף קטן (ו) במקום "סם מסוכן" יבוא "סם בעל תועלת רפואית".
נעה בן שבת: אני לא יודעת למה מדובר על התועלת הרפואית, אבל זו היתה ההסתייגות.
מאיר כהן: סם הוא סם, כשזה תועלת רפואית אז - - -
אלי אלאלוף: פה לא מדברים על קנביס רפואי, אז מה ההערה הזאת?
אלי אלאלוף: לא מקבלים את זה.
אלי אלאלוף: אם הם רוצים הסתייגות – נצביע עליה.
דניאל בלמס: "בקשה לביטול קנס 230ג.
דניאל בלמס: (א) הנקנס רשאי להגיש לתובע, בתוך 30 ימים מיום ההמצאה של הודעת תשלום קנס, בקשה לביטול ההודעה בנימוק שנסיבות העניין בכללותן אינן מתאימות לפתיחה בחקירה או להעמדה לדין (בסעיף זה – בקשה לביטול קנס).
דניאל בלמס: (א1) הגשת בקשה לביטול קנס אינה דוחה את המועד לתשלום הקנס.
דניאל בלמס: (ב) תובע רשאי לבטל הודעת תשלום קנס אם היה סבור שנסיבות העניין בכללותן אינן מתאימות לפתיחה בחקירה או להעמדה לדין; תובע לא יבטל הודעת תשלום קנס, אם הבקשה לביטול הקנס הוגשה בנימוק שלא נעברה עבירה או שהעבירה נעברה שלא בידי הנקנס, אלא אם כן שוכנע שניתן לבטל את ההודעה בלא חקירה בנסיבות העניין.
נעה בן שבת: הבקשה לביטול היא בעילה של חוסר עניין לציבור.
נעה בן שבת: אפשר לבטל גם בעילה אחרת, אלא אם כן נדרשת חקירה בנסיבות העניין.
דניאל בלמס: "(ג) (1) הוגשה בקשה לביטול קנס ודחה התובע את הבקשה רשאי הנקנס להודיע על רצונו להישפט, בתוך 14 ימים מיום שהומצאה לו החלטת התובע, או עד תום התקופה להגשת בקשה להישפט כאמור בסעיף 230ד(א), לפי המאוחר, וזאת אף אם שילם את הקנס לפני שהומצאה לו החלטת התובע, ובלבד שלא יודיע כאמור לפני שהתובע המציא לו את החלטתו; על בקשה להישפט לפי סעיף קטן זה יחולו הוראות סעיף 230ד(ג) עד (ה)."
נעה בן שבת: יש לנו פה תהליך של דיון.
נעה בן שבת: אמרנו שהודעה על תשלום קנס מסתמכת על הראיות המנהליות, זאת אומרת זה הליך בעל אופי מנהלי, וגם הדיון הוא בעילה של חוסר עניין לציבור באופן עקרוני.
נעה בן שבת: אבל אם הבקשה נדחית, יש הזדמנות להגיש בקשה להישפט ולעבור למסלול הפלילי.
נעה בן שבת: במעבר הזה רצינו להציע לדון בעניין הזה שעשינו משהו מאוד מיוחד; עבירת הקנס הזו מיוחדת במובן הזה שהיא מתחילה בהליך מנהלי ורק אז נפתחת החקירה הפלילית.
נעה בן שבת: זאת אומרת, זה לא שהודעת הקנס תהפוך להיות כתב אישום באופן אוטומטי.
רותי שטרית: זה בדיוק המקום שנותן מענה לשאלה שלך מהשבוע שעבר; מרחב שיקול הדעת של התובע - שנמצא בכל שלב, גם בשלב הזה - שהוא יכול להחליט שלא יגיש כתב אישום.
תמר זנדברג: גם אם האזרח לא עומד בקריטריונים של פעם ראשונה?
רותי שטרית: לא.
רותי שטרית: העניין של הפעם הראשונה או הפעם השניה זה עניין של הזכאות.
רותי שטרית: זה נבחן באופן ממוחשב, ואז יודע השוטר בשטח.
רותי שטרית: הוא לא זה שבודק אם יש לו רישום או אין לו רישום, אם הוא נכנס לקריטריונים והוא זכאי או לא זכאי.
רותי שטרית: השוטר בשטח יודע לקבל, אחרי הזנת מספר הזהות, אם הוא עונה לקריטריונים – אדום או ירוק.
רותי שטרית: בשבוע שעבר דיברת על מסלול צהוב; אין מסלול צהוב כי שיקול הדעת במקום זה התבחינים, אם הוא עונה לקריטריונים – השוטר בשטח נותן את הדוח.
תמר זנדברג: את זה הבנתי, שאזרח שקיבל את האדום מגיע למסלול הזה.
רותי שטרית: מי שקיבל את האדום, זאת אומרת שהוא לא עונה לקריטריונים והוא הולך לחקירה.
רותי שטרית: זה יוצא מהמסלול ועובר להליך הרגיל שמטופל היום.
תמר זנדברג: אז זה לא קשור - - -
רותי שטרית: לא, לא קשור.
רותי שטרית: המסלול הירוק זה רק הנושא של הדוחות.
אורן ליבוביץ: אם הוא ירוק, איך הוא יודע אם זו פעם ראשונה או שניה?
רותי שטרית: לאחר שיוזנו כל הנתונים במשטרת ישראל ולאחר שנדע אם הוא קיבל את הקנס הראשון או את הקנס השני ונדע שהוא לא ביצע עבירות פשע בחלוף חמש שנים - - -
אורן ליבוביץ: אני מתכוון לשוטר בקצה.
רותי שטרית: הוא מקבל את הנתון הממוחשב.
רותי שטרית: הוא יודע מראש אם הוא עונה לקריטריונים של מסלול ירוק או מסלול אדום.