GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעה בן שבת: כרגע מוצע דווקא ללכת על המטרות, לפי המטרות, המטרות כלליות ומדברים לפתח את האישיות של הילד והילדה, לבסס ידיעות, לחזק את - - -
אלי אלאלוף: אני מזדהה עם שני הממלכתיים.
קריאה: כנראה שזה פשוט לוודא שהפעילויות יהיו בליבת החינוך ולא - - -
אלי אלאלוף: אז החרדי לא נהנה מהתקנות.
נעה בן שבת: לא, הוא יכול מאוד ליהנות, יכול להיות שיהיו בני שירות ובנות שירות בתוך החינוך החרדי גם כן.
קריאה: מי שלא נמצא בפנים זה המתנדבים החרדים של המסלול החרדי המיוחד של בחורי הישיבות כי עליהם חל חוק אחר, אבל ודאי שיכולים גם להכניס מתנדבים למוסדות של החינוך החרדי, זה אין בעיה.
נעה בן שבת: פעילויות בתחום 4.
נעה בן שבת: (א) השירות בתחום הבריאות יהיה בפעילויות אלה; הבריאות גם פה יש את התוספת, אתם תבחנו מבחינת נוסח אם זה נדרש או לא נדרש, אבל אנחנו כמובן נזכיר שוב שזה לשם שירות או טיפול ישיר באוכלוסייה בישראל, לרבות לתושבי ישראל באזור.
נעה בן שבת: סיוע בטיפול חירום רפואי ופינוי נפגעים לבית חולים
נעה בן שבת: דיברתם על הצוות שעוסק במתן חיסונים, אני מניחה שהם עוסקים בפעילות בכלל במתן חיסונים.
נעה בן שבת: (4) סיוע בהפעלת עזרים רפואיים; (5) סיוע באיסוף של תרומות דם ומח עצם; היה פה פירוט של כל מיני דברים, התרמה, לקיחת דגימות מח עצם בדגימות רוק, אני לא יודעת אם צריך פה את הפירוט, אתם אומרים סיוע באיסוף של תרומות דם ומח עצם.
קריאה: שניה, אנחנו רוצים רגע לחזור לסעיף 1, אנחנו רצינו להוריד את המילה "מאושפזים" כמו שקודם אמרנו.
קריאה: אנחנו רוצים בסעיף 1, סיוע בטיפול וליווי של חולים ומטופלים במוסדות בריאות, לא מאושפזים.
נעה בן שבת: אוקיי, מטופלים מספיק.
נעה בן שבת: זה גם - - -
קריאה: כי יש עוד מסגרות - - -
אלי אלאלוף: חבר'ה, אתם עושים שיחה בטון נמוך שלא נקלט.
אלי אלאלוף: תתחשבו בטכניקת ההקלטה.
קריאה: אני רוצה לומר לגבי, יש עוד מוסדות בריאות, לאו דווקא עם אישפוז.
קריאה: יש קופות חולים, מקומות נוספים שהם לא מוסדות שמאושפזים בהם לכן המילה "מאושפזים" פה מיותרת.
קריאה: יש גם אשפוז יום.
קריאה: אשפוז יום זה עדיין אישפוז, אבל - - - משהו שהוא לא נקרא אישפוז.
אלי אלאלוף: אז חסכתם מילה פה?
אלי אלאלוף: והפסדתם מושג.
אלי אלאלוף: או בפעילות.
נעה בן שבת: לא, הוא אומר אבל מטופלים הם לא רק מאושפזים, אנחנו מצמצמים.
קריאה: - - - בלי להתאשפז.
קריאה: באים לטיפול יום, באים ל - - - הם לא מאושפזים, עדיין הם מקבלים סיוע מבנות שירות.
קריאה: רק לגבי סעיף 5, אנחנו היינו בקשר עם משרד הבריאות לגבי התקנות האלה ואנחנו דיברנו על סיוע באיסוף של תרומות דם ומח עצם, משרד הבריאות לא מאפשר להם לקחת תרומות דם עם מזרק, כמו שעושים בדרך כלל, אבל הוא כן היה מוכן כמו שנעשה היום, לקחת דגימות מח עצם באמצעות דגימות רוק, לכן זה יוצא מגדר הסיוע.
קריאה: כלומר יש פה ממש ממש פעולה, זה בתיאום עם משרד הבריאות.
קריאה: לכן הכנסנו את ה"לרבות", שלא יהיה חשש שלא יוכלו לבצע את הפעולה עם המח עצם.
נעה בן שבת: השאלה היא האם זה נדרש.
נעה בן שבת: כי זה שאנחנו אומרים נגיד, סיוע בטיפול חירום רפואי ובפינוי נפגעים לבתי חולים, קראנו בפסקה 2, לא התכוונו שהם באמת נותנים את טיפול החירום הרפואי כי זה עיסוק ברפואה ויש כללים לעיסוק ברפואה.
נעה בן שבת: אמרנו מלכתחילה שזה הכל כפוף לכל דין.
נעה בן שבת: הם פה צריכים לעשות סיוע באיסוף של תרומות דם ומח עצם, הם עושים את הסיוע שמותר להם לעשות במסגרת הפעילות.
נעה בן שבת: (6) סיוע וליווי לבני משפחה של מטופלים במוסדות רפואיים;
נעה בן שבת: סיוע בהסברה בעניין זכויות החולה ומשפחתו למטופל, לבני משפחתו ולמלוויו.
קריאה: לעניין הסיוע בהסברה של זכויות, היה לנו אישיו עם הסיפור הזה של ההסברה - - -
קריאה: זה לא סיוע.
קריאה: רק העבירו את זה מהסעיף - - - זה לא חידוש.
קריאה: זה פיצול של הסעיף.
נעה בן שבת: של פסקה 7.
קריאה: אבל למה בעצם צריך לפצל את זה?
נעה בן שבת: כי ארגון פעילויות למטופלים ובני משפחותיהם ועידוד ותמיכה בהם זה עניין אחד וסיוע בהסברה בעניין זכויות החולה ומשפחתו למטופל ולבני משפחתו זה לא קשור לארגון הפעילויות.
קריאה: אני אומר, לפחות בתפיסתי התפיסה הייתה שהפעילות נעשית בתוך המוסדות הרפואיים, בתוך בתי החולים, בתוך קופת החולים - - -
נעה בן שבת: גם בפסקה 7?
קריאה: גם בפסקה 7.
נעה בן שבת: אז אולי באמת צריך לציין את זה.
נעה בן שבת: פעילויות במוסדות הרפואיים.
קריאה: פעילויות למטופלים ובני משפחותיהם, הרעיון הוא שאם אדם מאושפז חלילה בבית חולים ומשפחתו שוהה שם מסביב לשעון כדי להיות קרובה וסמוכה אליו, אז בנות השירות יוכלו לעזור ולטפל ולהגיש איזה שהוא טיפול במשפחה.
קריאה: אבל זה גם ההסברה בעניין זכויות, זה כאילו אמור להיות נלווה לפעילות הזאת, לפחות בתפיסתי.
קריאה: מה לא אמור להיות?
קריאה: וזה דבר שחשוב ש, לא אמור להיות גופים שכל מטרתם זה, פעילותם וקיומם מחוץ לבית החולים והם עוסקים בעצם בלהגיש תביעות נגד הביטוח הלאומי, תביעות נגד בתי החולים, כאילו ארגונים שהעיסוק שלהם הוא כאילו יצירת זכויות אבל זה בעצם לא טיפול או שירות ישיר בתחום הרפואה, אלא זה בעצם טיפול בזכויות כלומר איזה שהוא עיסוק משפחתי כזה שחורג מהתחום הרפואי.
קריאה: ולכן - - -
נעה בן שבת: איך תבחין ביניהם לבין ארגון שנותן להורים של ילדים שחולים במחלה מסוימת, נותן להם סיוע בהסברה, בעניין זכויות רפואיות, איך תבחין ביניהם?
נעה בן שבת: זה לא במסגרת המוסד.
קריאה: אז שוב, כל זמן שזה- - -
קריאה: זה לאו דווקא קשור לבית החולים.
קריאה: יש הרבה ארגונים שמטפלים בחולים שלא מצויים בבית החולים כמו זכרון מנחם וכאלה, שמתעסקים בכל מיני חולים ובבני משפחותיהם מחוץ לבית החולים, לכן אנחנו לא רוצים להיות פה קשורים לבית החולים בסעיף הזה.
קריאה: שוב, השאלה אם ההסברה בעניין זכויות זה לא חורג מהמסגרת של הרפואה.
נעה בן שבת: אתה מדבר על גורם מסחרי שעוסק, מסייע לאנשים להגיש תביעות נגד בתי חולים - - -
קריאה: הוא לא חייב להיות אפילו מסחרי.
קריאה: הוא יכול אפילו להיות עמותה.
קריאה: אבל אם זו עמותה שעולם עיסוקה זה בעצם עיסוק בהגשת תביעות משפטיות נגד הביטוח הלאומי כדי לקבל סייעת כזאת או - - - כאילו הוא לא עוסק ברפואה, הוא עוסק בהליכים משפטיים שזה חורג מתחום הבריאות.
קריאה: לכן המושגיות הזאת של ההסברה של הזכויות היא דבר טריקי ורגיש, כי זה בעצם פתח לפחות בקריאתי, פרצה של התחום שהוא בריאות וטיפול או שירות ישיר בתחום הבריאות, למשהו שהוא כאילו עיסוק מעין משפטי בארגוני זכויות משפטיים כאלה שעיסוקם בעצם הוא בהגשת הליכים ולא בטיפול בריאותי.
אלי אלאלוף: - - - רק בדברים בריאותיים?
קריאה: טיפוליים.
נעה בן שבת: יש פה שתי פסקאות.
נעה בן שבת: יש פסקה 7 שמדברת על ארגון פעילויות למטופלים ולבני משפחותיהם, עידודם ותמיכה בהם שאני הבנתי את זה כבאמת אותה פעילות, לקחת את הילדים לנופשון, את הילדים החולים, שזה עניין אחד.
נעה בן שבת: ו-8, סיוע בהסברה בעניין זכויות החולה ומשפחתו למטופל, לבני משפחתו ולמלוויו, לא הבנתי את זה כמימוש זכויות אלא באמת סיוע בהסברה, יש עמותה להורים של ילדים חולים, והיא עוזרת להם במימוש הזכויות שלהם - - -
אלי אלאלוף: אתה רוצה רק לצמצם רק לבריאות?
קריאה: בריאות.
קריאה: כי התחום הוא בריאות.
אלי אלאלוף: כי זה המכסה של הבריאות.
קריאה: אנחנו בתחום הבריאות.
קריאה: אנחנו לא בתחום ה- - -
ליפא פרידמן: רק להסביר שהנושא של סיוע בהסברה, המחשבה שלנו, ארגונים כמו האגודה למלחמה בסרטן, ארגונים שמסייעים לחולים במחלות שונות להסברה של הזכויות שלהם ובמובן אחר גם פעילויות.
ליפא פרידמן: אבל אני אומר, יש, כאשר כתבנו את זה הייתה התלבטות אם לכתוב מיצוי זכויות או הסברה של זכויות.
ליפא פרידמן: אנחנו בחרנו באמת באופציה הרכה של הסברה של זכויות.
ליפא פרידמן: אנחנו לא מתכוונים פה כמובן לגופים - - - פרטיים.
אלי אלאלוף: אז מה, יתנו אינפורמציה למשפחה על הרישום במועדון שחמט?
ליפא פרידמן: לא, אבל מה מגיע לחולה, מה מותר לו, אבל לא לעשות הליכים עם הדבר הזה, כן להסביר.
ליפא פרידמן: להסביר לחולים מה מגיע להם מבחינת זכויות.
אלי אלאלוף: אבל מה, בתחום הבריאות?
נעה בן שבת: בעניין זכויות רפואיות של החולה ומשפחתו - - -
אלי אלאלוף: אז נרשום רק בתחום הבריאות.
אלי יפה: אני ממגן דוד אדום.
אלי יפה: הדרכת החייאה ועזרה ראשונה נכלל פה גם כן?
ליפא פרידמן: זה בטיפול חירום רפואי ופינוי נפגעים.
אלי יפה: טיפול.
אלי יפה: אבל גם הדרכה.
אלי יפה: זאת אומרת אני רואה שיש פה הסתייגויות על ההסברה וההדרכה.
אלי יפה: מותר להם - - -
אלי יפה: זה לא מופיע בסעיף מפורש, אבל אני רוצה לוודא.
אלי יפה: הדרכת החייאה ועזרה ראשונה, ההורים לא יכולים לשחרר את הילדים שלהם, אם ילד - - - מבית חולים עד שהוא לא לומד החייאה.
אלי יפה: אז לוקחים בת שירות לאומי, היא מדריכה אותו החייאה, כמובן בצורה מסודרת - - -
קריאה: אם זה לא נכנס באחד מהסעיפים אז צריך להוסיף את זה.
נעה בן שבת: מה אמרת שזה?
אלי יפה: הדרכת החייאה ועזרה ראשונה.
קריאה: אולי בסעיף 1 להוסיף הדרכה גם.
ליפא פרידמן: סיוע בטיפול, ליווי והדרכה של מטופלים במוסדות בריאות.
קריאה: לא רק מטופלים, זה גם בני משפחה גם, לא?
אלי אלאלוף: ובני משפחותיהם.
קריאה: גם ב-6.
נעה בן שבת: אז פה בפסקה 6 אנחנו נגיד סיוע ליווי והדרכה.
ליפא פרידמן: ב-1 וב-6, בשתי הפסקאות נוסיף את המילה "הדרכה".
נעה בן שבת: פסקה (9) או (10):
נעה בן שבת: מכיוון שאנחנו מדברים על בתי מרקחת זה מאוד טכני וזה יכול להחליף כוח אדם שם, אז כמובן שאסור בכל מקרה שזה יחליף כל אדם אבל מוצע להוסיף שרק בידי מתנדב שהוא אדם עם מוגבלות או צעיר בסיכון.
אלי אלאלוף: לא, אני לא מתלהב.
אורנה קוטלר: אפשר להעיר על זה?
אורנה קוטלר: אני מעמותת שלומית.
אורנה קוטלר: אני חושבת שהסעיף הזה הולך לפגוע פגיעה די קשה במתנדבים מבני המיעוטים, הם לא עונים על הקריטריונים של אדם עם מוגבלות, הם מופעלים בלא מעט כמסייעים לבתי מרקחת במגזר הלא יהודי ואני לא הייתי ממהרת כל כך לפסול את זה.
נעה בן שבת: באיזה מובן אבל הם נותנים פה, הפעילות היא שירות לאומי או התנדבות קהילתית.
קריאה: מה הם עושים?
קריאה: בתור טיפול ישיר, כמו שכתוב בחוק?
אורנה קוטלר: הם לא תפעול ישיר, הם מסייעים לתפעול.
קריאה: החוק מדבר על טיפול ישיר.
קריאה: לכן, זה לא יכול להיות בניגוד לחוק.
קריאה: אנחנו פה באים להסדיר תקנות שיבואו להעביר את החוק, אבל עם כל הרצון הטוב, ואנחנו יודעים שחסרים מקומות שירות במגזר הלא יהודי - - -
אורנה קוטלר: לכן אני חושבת ש- - -
קריאה: זה בעיה.
קריאה: התלבטנו עם זה, זו בעיה מאוד קשה.
אלי אלאלוף: אתה אומר על - - -
קריאה: על בתי המרקחת.
אלי אלאלוף: כולל הפרטיים?
קריאה: פרטיים בוודאי שלא.
קריאה: בקופות חולים.
קריאה: בתי מרקחת בקופות חולים ובבתי חולים?
אורנה קוטלר: כן.
אלי אלאלוף: לא רק בבתי חולים.
קריאה: בקופות חולים ובבתי חולים להבדיל מ - - -
אלי אלאלוף: לא, בבתי מרקחת של הקופות.
קריאה: של הקופות ובתי חולים, להבדיל מהפרטיים.
אלי אלאלוף: לא בבתי החולים, יש להם בתי מרקחת - - -
קריאה: בתי חולים שאינם ממשלתיים.
קריאה: אנחנו מסכימים, אין מחלוקת.
נעה בן שבת: אתה אומר שצריכה להופיע פה "ושל בתי חולים" "בבתי מרקחת של קופות חולים ושלבתי חולים"?
קריאה: ושל בתי חולים.
אורנה קוטלר: כן אבל אני הערתי על - - - שזה רק לבעלי - - -
נעה בן שבת: אני חושבת שהשאלה שאת מעלה אומרת גם כשאנחנו מדברים על אנשים עם מוגבלות, למה אנחנו בעצם, איפה פה השירות הלאומי בסיוע לטיפול של בתי מרקחת.
קריאה: אני אגיד לכם את האמת, במגזר הלא יהודי באמת חסרים לנו מקומות שירות, הם נמצאים רובם במסגרות החינוך ואנחנו מחפשים בכל דרך למצוא להם מקומות שירות נוספים שהם לא במסגרות החינוך, אחד מהם זה היה בבתי מרקחת במסגרת קופות החולים או בכלל בקופות חולים.
קריאה: אני די נוטה לקבל את מה שאורנה אומרת, אבל אני לא יכול - - -
אלי אלאלוף: אז אל תגביל את זה לאנשים עם מוגבלויות.
קריאה: אז לא להגביל את זה לאנשים עם מוגבלויות.
נעה בן שבת: אבל אז איך אנחנו באמת מצדיקים?
נעה בן שבת: יש פה סיוע בתפעול של בית מרקחת, לא לליווי.
נעה בן שבת: כי אם דיברנו על הליווי של האדם ועל לתת לו את היחס האישי ואת ההסבר, ממילא זה הוסדר לנו כבר קודם בנושאים של הסיוע למטופל ולבני משפחתו, אבל מדובר פה ממש בתפעול של בתי מרקחת, איפה פה הצד של השירות ה ישיר, של הטיפול הישיר, איפה פה הצד של השירות הלאומי וההתנדבות הקהילתית?
קריאה: הם לא יכולים לחלק תרופות לאוכלוסייה כי זה משרד הבריאות אוסר.
קריאה: הם יכולים לסייע לרוקח.
נעה בן שבת: בהסדרה, בלהביא את המרשם, לקחת מהבנאדם שיושב על הספסל את המרשם ולגשת לדלפק, דברים כאלה.
נעה בן שבת: אבל אנחנו מדברים פה על תפעול, כי כתבתם סיוע לתפעול.
נעה בן שבת: איך זה בכלל מתיישב עם התקנות שאנחנו מדברים עליהן?
אורנה קוטלר: אנחנו מדברים על תפעול כי הם באמת מסייעים בתפעול של בית המרקחת, בסידור - - -
קריאה: לא, אבל מה שאומרת היועצת המשפטית רק שהחוק מגביל אותנו וזה צריך להיות שירות ישיר או טיפול ישיר.
קריאה: לכן התפקיד שלהם חייב להיות בהקשר של באי בתי המרקחת ולא באיזה חדר אחורי.
אורנה קוטלר: לכן אני מעלה את הסוגיה הזו.
קריאה: אם נאמר שזה סיוע למתן השירות בבתי המרקחת של קופות החולים וכדומה.
נעה בן שבת: זה אפשרי לעשות.
קריאה: אני בעד אם אפשר לעשות את זה, כדי שזה יעמוד בחוק וגם יוכלו להגיע לשם מתנדבים, בעיקר ב- - -
קריאה: הסיוע למתן השירות בבתי המרקחת של קופות החולים ושל בתי החולים אבל בלי ההגבלה של נוער בסיכון בלבד.
אלי אלאלוף: יהיה הרבה ביקוש למגזר המיעוטים, בבתי מרקחת.
אורנה קוטלר: 175 מתנדבים יש היום בקופות חולים במגזר.
אלי אלאלוף: אבל יהיה הרבה ביקוש.
אלי אלאלוף: ילך ויגדל.
נעה בן שבת: בבתי מרקחת רק?
אורנה קוטלר: לא - - -
נעה בן שבת: סיוע באיסוף, חלוקה והשאלה של ציוד רפואי או תרופות;
קריאה: צריך להוסיף ו'.
קריאה: "למטופלים".
נעה בן שבת: ומה ההבדל בין הטיפולים הפרא-רפואיים לבין הטיפולים הרפואיים שדיברתם על כך שאנחנו מסייעים לצוות הרפואי ב- - -
קריאה: זה רפואי וזה פארא רפואי.
קריאה: אני לא בטוח שפארא רפואי נכנס גם לרפואי.
קריאה: לכן הבהרנו גם את זה.
נעה בן שבת: בסדר, נשאיר את זה.
קריאה: גם פה, יש פה איזה שהוא, לכן הדגשנו שוב את הטיפול - - -
נעה בן שבת: לא, אבל כן יש את הסיפא.
נעה בן שבת: הסיפא- - -
קריאה: המחשבה הייתה שכאשר שוב, אם נחשוב על בתי חולים, יש מזכירה של מחלקה וכל המחלקה סבה סביב המזכירה הזאת או האחות הזאת שיושבת בדלפק ונותנת מענים לבני המשפחות של המטופלים שנכנסים ויוצאים ובחדר מיון והמולה שלמה, ויהיה עוד אדם שיעזור לה ויגיש לה סיוע, בעצם אבל זה במגע ישיר עם האוכלוסייה.
אלי אלאלוף: אתה צוחק כשאתה אומר שיעזור לה.
אלי אלאלוף: רוב הזמן אחרים עוזרים לה.
קריאה: יעזור לה לעזור לאחרים.
אלי אלאלוף: תאמין לי רוב הזמן, ממה שאני ראיתי, הן פשוט מדהימות, אבל זה מטיל עליהן הרבה מאוד תפקידים של מי שמקבלת את השכר.
אלי אלאלוף: לכן פה הפיקוח חשוב.
נעה בן שבת: אנחנו משאירים את הסעיף הזה.
נעה בן שבת: את הסיפא אני מבינה כשאתם מדברים על הסיוע הרפואי כמובן הוא לא אמור לבצע פעולה רפואית - - -בכפוף לדין.
נעה בן שבת: אבל מה זה ההיבטים של הסיוע המינהלי או התפעולי.
קריאה: הנקודה המרכזית היא הקושי שבתחום הבריאות מאוד מאוד בולט של הסדרות עיסוק.
קריאה: זאת אומרת דווקא בתחום הבריאות כמעט כל העיסוקים הם מאוד מוסדרים, האחיות זה כמובן עיסוק מוסדר ורופאים זה כמובן עיסוק מוסדר ורוקחים זה עיסוק מוסדר ומטפלים שונים בטיפולים, זה עיסוקים מוסדרים לכן בעצם הפסקה הזאת נועדה להפיג את החשש ולהבהיר שבכל מקרה כמובן הם לא באים לדרוך בתוך תחומי העיסוקים המוסדרים וכמובן לא להכנס לתוך עולמות התוכן של מקצועות שכפופים לרישיון.
נעה בן שבת: כי החשש מנגד הוא שאתם אומרים דווקא בהיבטים של סיוע מינהלי או תפעולי, וזה דווקא נשמע משהו שאני לא בטוחה שלא התכוונו כי זה נשמע משהו באמת, עבודה מאוד טכנית, ביצוע תפקיד של עובד, זה החשש של הצד השני.
קריאה: אנחנו מוכנים לכל הצעה שגבירתי תציע לעניין הנוסח, ובלבד ש- - -
אלי אלאלוף: החשש, היות ויש הרבה מקצועות מוסדרים פה, בסוף המתנדב עושה את העבודות השחורות.
אלי אלאלוף: ואז אין שום טעם.
אלי אלאלוף: אין שום טעם.
אלי אלאלוף: מה, הוא יהיה הסניטר?
קריאה: לא, אסור לו.
קריאה: לא סניטר.
אלי אלאלוף: בסדר, אז בזה שמוציאים אותם מכל מה שמסודר ומוגדר טוב, אז מה יעשו שם?
ליפא פרידמן: אנחנו בכלל, בתקנות האלה באישור של גופים - - - נמצאים פה בין הרצון לתת להם תפקידים משמעותיים, כמובן לא תפקידים רק שחורים כמו שאמר היושב ראש, לבין האיסורים שנמצאים בחוק על החלפת כח אדם ועל החלפת עובדים.
ליפא פרידמן: זה באמת סוג של מאזניים שאנחנו עובדים ביניהם שאנחנו מאשרים את הגופים ולכן אלה גם תאורי הפעילויות.
ליפא פרידמן: לגבי הפסקה הזאת, היא נוסחה, ואני רואה שאין כאן נציג משרד הבריאות, היא נוסחה איתם לאור החששות שלהם והם העבירו לנו גם כל מיני חוזרים של מנכ"ל משרד הבריאות שמגדירים במפורש מה יכול מתנדב בבית חולים לעשות, מה אסור לו לעשות, הדברים מאוד מוסדרים שם לכן הם ביקשו שתהיה הפניה גם לחוזרים האלה.
אלי אלאלוף: ראים את החוזרים?
ליפא פרידמן: בטח.
ליפא פרידמן: הם פה.
אלי אלאלוף: הם מקובלים עליכם?
נעה בן שבת: אולי אפשר במקום "בהיבטים של סיוע מינהלי או תפעולי" להגיד "במתן שירות", "מתן סיוע".
ליפא פרידמן: סיוע מינהלי ותפעולי.
ליפא פרידמן: סיוע כבר מגדיר את זה.
נעה בן שבת: בתקנה זו, "מוסד בריאות" – לרבות בית חולים; צריך להוסיף פה גם את המרפאות, המעבדות, מכון וקופת חולים או שאתם חוששים מלהוסיף את המעבדות והמכונים?
קריאה: מעבדות זה בק אופיס ולכן מעבדות זה לא משהו שמגיע במגע ישיר עם ה- - - ומכון זאת שאלה, כי זה מושג שהוא כל מיני שימושים.
נעה בן שבת: אוקיי, אז בית חולים מרפאה וקופת חולים.
קריאה: רק להסב את תשומת לבכם, בפסקה 6 הוספת "מוסדות רפואיים" , עדיף להשתמש ב"מוסדות בריאות".
נעה בן שבת: פעילויות בתחום 5.
נעה בן שבת: השירות בתחום הרווחה יהיה בפעילויות אלה לשם שירות או טיפול ישיר הרווחה לאוכלוסייה בישראל, לרבות לתושבי ישראל באזור;
נעה בן שבת: סיוע במסגרות הזנה לנזקקים;
נעה בן שבת: אני רוצה להוסיף פה "לפי הפניה של המחלקה לשירותים חברתיים" כדי שידעו לאן להגיע.
קריאה: יש משפחות, דיברתי עם משרד הרווחה, עם מנהלת השירות לפרט ומשפחה, והיא אומרת שיש משפחות שלא מגיעות לרווחה והם לפי הסעיף הזה לא יקבלו טיפול, כמו החרדים שלא מגיעים או כמו משפחות שלא רוצות להיות מוכרות ברווחה ועדיין יש להן צרכים שמוגדרים פה לפי סעיף זה.
קריאה: השאלה אם אנחנו רוצים להוריד אותם או לא.
נעה בן שבת: אבל השאלה היא גם, מי הקובע, מי היחידים והמשפחות בקהילה שמצויים במצבי משבר ויכול להפנות אליהם שירות לאומי, מי עושה את הפעולה הזאת.
אלי אלאלוף: זה עוד פעם אתה נכנס לבתים הפרטיים?
מיכל וולדיגר: אני חייבת לומר שדווקא העמותות האלה שעובדים עם משפחות שנזקקות, הן בקשר עם הרווחה.
מיכל וולדיגר: כלומר הרווחה מעבירה אליהן ואומרת להן, יש ביניהן ממש סינרגיה.
קריאה: כן אבל לא כל הארגונים.
קריאה: יש ארגונים שהם לא - - -
מיכל וולדיגר: לכן לכם יש את האפשרות לאשר.
מיכל וולדיגר: מי שנמצא בקשר ומי שמעביר אותו, אז אתם מאשרים.
אלי אלאלוף: אבל שוב פעם המתנדבת משתלבת במסגרת עבודת בית, בטיפול בבית פרטי.
קריאה: דווקא בתחום הרווחה, זה המקום שבו זה באמת, אנחנו תיכף נראה גם את המקרים, למשל באזרחים ותיקים, יש כל מיני למשל קשישים שהם קשישים בודדים, הם מצויים בקהילה, הם לא מאושפזים בבית אבות, הם יושבים בדירתם בביתם, אבל הם מאוד מבודדים, קשה להם להתנייד, אין להם קשרים עם ה, וצריך מישהו שיבוא לבקר אותם.
מיכל וולדיגר: על זה דיברנו, "והדרת".
אלי אלאלוף: אני חוזר, זה לא סוג העזרה שמביאים.
אלי אלאלוף: זה פעילות במסגרת בית פרטי.
קריאה: נכון, זה ה- - - הזאת.
קריאה: והדרת אבל זה יותר ממשלתי.
קריאה: אנחנו דנים במגזר פרטי.
קריאה: מה פתאום, והדרת זה גוף פרטי.
קריאה: זה שייך למשרד לשוויון חברתי.
אלי אלאלוף: אנחנו בחוק הזה, אנחנו הזהרנו בחוק הזה, - - - הנושא של "והדרת" של הקשישים, אז בדקנו את הנושא של הכניסה לבית.
קריאה: זה הצעת חוק אחרת.
קריאה: אולי להציע שה- - - תהיה רק בגופים שבקשר עם הרווחה.
קריאה: לא כל משפחה צריכה הפניה של הרווחה, אבל הפעילות הזאת תהיה בגופים שנמצאים בקשר עם משרד הרווחה.
אלי אלאלוף: לא בבית הפרטי.
קריאה: המחלקה לשירותים חברתיים ברשות המקומית.
אלי אלאלוף: יש להם שירותים אחרים, או שנתתם אפשרות לפעול ב- - - של צעירים.
אלי אלאלוף: אבל לא בבית.
אלי אלאלוף: יהפכו אותם לעוזרת בית.
קריאה: לא, ברור שלא.
נעה בן שבת: לשלוח מישהי שתסייע עם הילדים כי ההורים חווים איזה שהוא משבר - - -
אלי אלאלוף: אבל לא בבית הפרטי, תעזבו אותם מזה.
צבי במברגר: הארגונים האלה יצטרכו, אנחנו נארגן בנוהל שהם יצטרכו להביא אישור - - - אם זו הכוונה אז - - -
אלי אלאלוף: לא, זה לא הרווחה, זה המשטרה.
אלי אלאלוף: הם יביאו תעודת יושר, מה אני יודע מה, שאין עבירות פליליות בדרך אליהם.
נעה בן שבת: אז אנחנו רוצים לקבוע פה מגבלות לסיוע הזה של היחידים והמשפחות.
אלי אלאלוף: אני בכלל לא הייתי ממליץ לכם להביא שירות של מתנדבים לבתים הפרטיים של כל אזרח.
אלי אלאלוף: כל הסיפור הזה של להכניס אותם לבתים הפרטיים, אני הייתי נזהר.
קריאה: אבל בעולם הרווחה זה בדיוק המקום ה- - -
אלי אלאלוף: אתה ראית מה זה אומנה?
אלי אלאלוף: משפחה יש לה ילדי אומנה והיא מביאה את המתנדבת הזאת, מה היא עושה?
קריאה: לא, מתנדבת לא אמורה להיות שם על תקן - - -
אלי אלאלוף: אני אומר לכם, ברגע שהמתנדבות מגיעות לשירותים בבתים הפרטיים, אין שליטה עליהם, שום מפקח הכי גאוני לא יהיה מסוגל לראות מה קורה בכל בית, בכל יום בכל שעה.
נעה בן שבת: אדוני אתה מבקש שזה יהיה מוגבל למעט בבית המשפחה?
אלי אלאלוף: רק במוסדות ציבור או במשרדים, מה שאתם רוצים, רק לא - - -
קריאה: יש הרבה עמותות שפועלות בקהילה, הן פועלות בקהילה ואז אותן עמותות שפועלות בקהילה ולא בתוך הבתים, הן מסייעות גם לכאלה שמגיעים למרכזים שלהם.
קריאה: לאו דווקא זה מופעל על ידי הרשות המקומית, זה יכול להיות מופעל על ידי אחת העמותות.
קריאה: יש עמותות שפועלות במתנ"סים ומקומות ציבוריים.
נעה בן שבת: אז למעט בבית המשפחה, אבל נגיד שמדברים על זה שמגיעים למקום וצובעים את הבית, יש קשיש, באה עמותה וצובעת לו את הבית,
קריאה: עורכים לו קניות.
אלי אלאלוף: זה בכניסה חד פעמית?
קריאה: לא, אבל הקשישים זה פרויקט מיוחד - - -
אלי אלאלוף: חבר'ה תבינו, זה צעירות וצעירים שיכול להיות כל מיני דמיונות גרועים כמו שלי, שחושש שתהיה פגיעה בהם.
אלי אלאלוף: אז מה, השירות הלאומי יגרום לזה שצעירים ייפגעו נפשית ועוד?
נעה בן שבת: אז אדוני אנחנו אומרים "למעט בבית המשפחה" בפסקה 3 בסיפא.
נעה בן שבת: ואנחנו אומרים "בגופים שנמצאים בקשר עם משרד הרווחה או עם המחלקה לשירותים חברתיים".
אלי אלאלוף: או בכל מוסדות.
אלי אלאלוף: אבל במוסדות, לא בבתים פרטיים.
אלי אלאלוף: ליווי וסיוע לאזרחים ותיקים;
אלי אלאלוף: אדוני, בכל הפרטים האלה אתה מבקש שזה לא יהיה בבית המשפחה?
קריאה: לא, אבל ליווי לאזרחים ותיקים זה פרויקט מיוחד.
אלי אלאלוף: גם אזרחים ותיקים.
אלי אלאלוף: חברים, יש פה, אין לכם ילדים בגיל 16, 17, 18?
קריאה: יש, אבל הפרויקט הזה הוא פרויקט שקיים כבר למעלה מעשר שנים - - -
אלי אלאלוף: שם יש בנושא הקשישים, במשרד לשוויון חברתי, אז שם יש אזהרה בעניין הזה.
אלי אלאלוף: תבדקו אותה.
קריאה: הם מפעילים את הפרויקט הזה.
אלי אלאלוף: תלכו על האזהרה שיש בחוק.
אלי אלאלוף: אני לא גאון שזוכר את כל החוקים, אבל תבדקו כי דנו בזה.
אלי אלאלוף: והתחייבו לכל מיני זהירויות בעניין הזה.
נעה בן שבת: ליווי וסיוע לילדים ולנוער במצבי מצוקה, מנותקים, נושרים וצעירים בסיכון; גם פה אותה מגבלה.
אלי אלאלוף: זה ועוד איך.
נעה בן שבת: סיוע והדרכה במסגרות השמה חוץ ביתיות לרבות משפחות אומנה;
קריאה: משפחות אומנה לא נכנס להשמה חוץ ביתית, צריך לפרש את זה.
קריאה: אני יודע שהייתי ברווחה, מסגרות חוץ ביתיות היו גם משפחות אומנה, אבל אם צריך - - -
אלי אלאלוף: חוק משפחות האומנה נגמר רק השנה.
אלי אלאלוף: לא היה חוק.
קריאה: ולמה המסגרות בקהילה הורדתם?
נעה בן שבת: כי מסגרות בקהילה, אתם אומרים, אתה אומר שמסגרות בקהילה שהן לא משפחות אומנה והן בכל זאת השמה חוץ ביתית?
קריאה: מסגרות בקהילה, כמו מפעלי תעסוקה מוגנים או מעונות יום טיפוליים.
נעה בן שבת: אז סיוע והדרכה במסגרות חוץ ביתיות ובמסגרות בקהילה, אבל להוריד את המשפחות אומנה כי ממילא זה השמה חוץ ביתית.
קריאה: אם זה נכנס לחוץ ביתי אז לא צריך, אם זה לא נכנס אז - - -
נעה בן שבת: סיוע לנכי צה"ל ונפגעי פעולות איבה ובני משפחותיהם;
נעה בן שבת: סיוע לניצולי שואה;
נעה בן שבת: סיוע לנפגעי התמכרות;
אלי אלאלוף: לדרי רחוב זה מסוכן.
אלי אלאלוף: חבר'ה, אתם אנשי המקצוע.
אלי אלאלוף: לטפל בדרי רחוב?
קריאה: יש ארגונים שמסייעים לדרי רחוב.
אלי אלאלוף: אבל לא בבית שלו.
אלי אלאלוף: לא, יש כאלה שגם ברחוב וגם זה, הם אוכלוסייה מסוכנת.
אלי אלאלוף: תחשבו רק על הילדים.
קריאה: לא, אבל יש מסגרות של דרי רחוב, זו הכוונה.
קריאה: הוסטלים של עיריות ו - - -
אלי אלאלוף: - - - אבל בזהירות רבה.
נעה בן שבת: אז הסיוע במסגרות לדרי רחוב וגם בנפגעי התמכרויות זה במוסדות?
אלי אלאלוף: כן בוודאי.
נעה בן שבת: אבל עם ניצולי שואה ולמשפחות שכולות ונכי צה"ל זה גם לא בבתים?
אלי אלאלוף: אני אומר לכם, זה לא - - - חבר'ה, תשמרו על הילדים.
אלי אלאלוף: קודם כל המטרה זה שירות לילד, למתנדב, ואל תפגעו בהם, כי פגיעה בגיל כזה, אני לא מבין, אנשי התוכן שלכם צריכים להגיד את הדברים שאני מציע לבדוק.
אלי אלאלוף: זה לא משבצת, שמים קופסה ובוא נמלא את הגפרורים.
אלי אלאלוף: זה לא ככה.
קריאה: איפה יפגשו את ניצולי השואה?
קריאה: בדרך כלל הם בבתים.
מיכל וולדיגר: הם גם מגיעים שניים-שניים לפעמים, הם לא מגיעים אחד.
אלי אלאלוף: בבקשה, שניים - --
קריאה: יש דברים שאפשר לבחון ולקבוע נהלים שיגיעו שניים, לא לקבוע באופן גורף שלא בבתים אלא בהתאם לנוהל שייקבע - - -
אלי אלאלוף: אף אחד לא בודק, גם ניצול שואה אם הוא מסוכן לילד?
אלי אלאלוף: מישהו שבודק?
קריאה: הכוונה היא דרך המשרד לשוויון חברתי בצורה מסודרת, עם בדיקה של המשפחות, העובדת סוציאלית שמלווה - - -
אלי אלאלוף: זה לא הולך ככה אוטומטי.
נעה בן שבת: אז אולי צריך להגיד הוראה כללית פה שהסיוע יכול להינתן גם בבית אבל בלבד שלאחר בחינה של ה- - - אם זה בסדר, אדוני, אבל אולי נגיד את זה על כל המרכיבים שדיברנו.
אלי אלאלוף: עכשיו תיכנסי מה זה בחינה.
אלי אלאלוף: אם יש נוהל כבר במשרד הרלבנטי, אז תהיו כפופים להוראות המשרד.
אלי אלאלוף: אבל להכניס סתם ילד או ילדה לבית פרטי, ועם כל הכבוד לכל הזקנים, כולל ניצולי שואה, יש גיל שמתחילים להיות קצת מופרעים.
אלי אלאלוף: אנחנו צריכים להגן קודם כל על הילד.
נעה בן שבת: אז אולי נגיד שהפעילות שנעשית בבית המטופל או האדם שמלווה, ומקבל את הסיוע, היא תיעשה רק בכפוף לנוהל שאתם קובעים או שנוהל שתקבע הרשות.
אלי אלאלוף: הרשות - - - שיהיה אחיד לכולם.
נעה בן שבת: להבטחת שלומם של ה- - -
אלי אלאלוף: למשל אני יודע שבמשרד החינוך אפילו אתה לא יכול להכנס למוסד אם אתה לא מביא תעודת יושר מהמשטרה.
אלי אלאלוף: אני לא מתבייש, שעבדתי בבן שמן 18 שנה בחצר, ביקשו את זה, קיבלו.
אלי אלאלוף: מה הבעיה לעשות?
אלי אלאלוף: כל העובדים שעבדו איתי והיו - - - עשו את זה.
נעה בן שבת: סיוע בהסברה בעניין זכויות המטופל בשירותי הרווחה ומשפחתו;
נעה בן שבת: סיוע לאימון והכשרה של כלבי נחיה לאנשים עם מוגבלות בראייה או חיות שירות לאנשים עם מוגבלות; יש פה גם סיפא אדוני שמדברת על סיוע לאדם עם מוגבלות בראיה או אדם עם מוגבלות אחרת בהסתגלות לכלב הנחיה, אנחנו ראינו אותה כאילו שהיא נכנסת כבר בסיוע לאדם עם מוגבלות, לכן רק הרישא נשארת.
קריאה: סליחה רגע, בסעיף 5 לגבי תחום הרווחה, אפשר יהיה להוסיף "ליווי וסיוע" לכל הפסקאות שם, אני מציע.
קריאה: שתהיה אחידות.
נעה בן שבת: פעילויות בתחום 6.
נעה בן שבת: השירות בתחום קליטת עליה ועידודה יהיה בפעילויות אלה לשם שירות קליטת עליה או טיפול ישיר לאוכלוסייה בישראל, לרבות לתושבי ישראל באזור; ועידודה
נעה בן שבת: סעיף (2) סיוע בקליטה קהילתית בגלל שאנחנו מדברים במילא בקהילה, במרכז קליטה.
נעה בן שבת: אז יש לנו:
נעה בן שבת: זה נעשה לגבי תושבי ישראל, האוכלוסייה בישראל ואנחנו נמצאים תחת התנאי הזה של אוכלוסייה בישראל.
קריאה: גם מפה אפשר לעודד את העלייה.
אלי אלאלוף: הם יותר טובים מהרבה שליחים.
נעה בן שבת: הדרכה בישראל של תכניות להכרת הארץ ליהודי התפוצות; הוספנו את המילה "בישראל" כדי להבהיר שזה באמת יתקיים בישראל.