GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירב בן ארי: אני אוסיף כאן.
מירב בן ארי: אם לאדם יש תואר ראשון והוא אח שכול אחרי התואר הראשון.
שמרית גיטלין שקד: הוא לא מקבל.
מירב בן ארי: הוא לא מקבל.
ערן יוסף: הרציונל הוא לתת לו סיוע למקצוע.
מירב בן ארי: אנחנו צריכים מאוד לחדד את זה.
מירב בן ארי: כמו שקלן מאוד לומר תואר ראשון אני לא נותן, אז הכשרה מקצועית תהיה ספציפית אחת.
מירב בן ארי: זאת אומרת, אני חושבת שמה שעלי אמר זה הכי קרוב להגיון.
ערן יוסף: מה שעלי אמר, זו ההגדרה.
מירב בן ארי: תחזור על זה שוב.
מירב בן ארי: נראה לי שזה הכי הגיוני כי צריכים להיות מאוד ממוקדים וספציפיים.
עלי בינג: להוסיף בסיפה: "ולעניין לימודי תעודה מקצועית במוסד על תיכוני, מי שברשותו תעודה מקצועית.
עלי בינג: צריך לחדד את הנוסח.
פרידה שניידרמן: אם לא שילמו עבור אותה תעודה מקצועית, אף אחד לא שילם עבורו.
עלי בינג: זה כמו התואר הראשון.
פרידה שניידרמן: אף אחד לא שילם עבורו.
פרידה שניידרמן: למה לא מגיעה לו פעם אחת?
פרידה שניידרמן: למה לא מגיע להורים שלו פעם אחת שיעזרו לו?
ערן יוסף: גם אם הוא למד תואר ראשון בהנדסה ועכשיו הוא רוצה ללמוד תואר ראשון ברפואה, הוא לא מקבל כי הסיוע הוא למימון תואר אחד.
פרידה שניידרמן: אבל כשאתה מדבר על תעודה מקצועית או על תיכונית, אין לזה קשר לעניין.
ערן יוסף: למה?
ערן יוסף: זה אותו הדבר.
ערן יוסף: יש לו תעודה מקצועית אחת ועכשיו הוא רוצה תעודה מקצועית אחרת.
פרידה שניידרמן: מה זה מפריע?
פרידה שניידרמן: הרי הוא מקבל תשלום פעם אחת.
פרידה שניידרמן: הוא לא מקבל פעמיים תשלום.
פרידה שניידרמן: זו הטבה.
שמרית גיטלין שקד: אני רוצה להציע נוסח אחר.
שמרית גיטלין שקד: סיוע לפי פרק זה ללימודי תואר ראשון לא יינתן למי שיש ברשותו תואר ראשון וסיוע ללימודי תעודה מקצועית לא יינתן למי שיש ברשותו כבר תעודה מקצועית.
ערן יוסף: בסדר גמור.
שמרית גיטלין שקד: מי שיש ברשותו כבר תואר ראשון, יכול לקבל תעודה מקצועית?
שמרית גיטלין שקד: למה?
ערן יוסף: אז בואי נכתוב גם את זה.
ערן יוסף: אם יש לו תואר ראשון, לא יוכל סיוע ואם יש לו תעודה מקצועית, לא יוכל לקבל סיוע לתעודה מקצועית.
פרידה שניידרמן: סוגרים אותו מכל הכיוונים.
מירב בן ארי: זה דווקא יותר ספציפי.
מירב בן ארי: אני מנסה לחשוב על איך תעודה מקצועית א' לא תשפיע על תעודה מקצועית ב'.
מירב בן ארי: מילא תואר ראשון אבל תעודה מקצועית, יש לך סוגים שונים.
פרידה שניידרמן: אי אפשר להגדיר למעט תעודה ב-י"ג-י"ד?
שמרית גיטלין שקד: אני לא חושבת שצריך דווקא להתייחס ל-י"ג-י"ד למרות שנתתי את הדוגמה הזאת כי יכול להיות שלאחד יש תעודה והוא עשה אותה ב-י"ג-י"ד ואחד עשה אותה לאו דווקא במסגרת י"ג-י"ד אלא במסגרת פרטית.
פרידה שניידרמן: הבן אדם רוצה להתפתח.
פרידה שניידרמן: עשה סוג מקצוע מסוים.
פרידה שניידרמן: התחיל ללמוד תואר והמקצוע שהוא למד אז לא מתאים לו בכלל ללימודים שלו להמשך.
מירב בן ארי: אם הוא לומד תואר ראשון, הוא יכול לקבל גם הכשרה מקצועית?
מירב בן ארי: אגב, איפה זה כתוב?
פרידה שניידרמן: לא כתוב.
פרידה שניידרמן: גם לא בחוק.
ערן יוסף: כתוב שלא יינתן סיוע למי שיש לו או תואר אקדמי או תעודה מקצועית.
יעקב גוטליב: זה כל כך לא צודק.
יעקב גוטליב: זה זועק.
יעקב גוטליב: זה לא צודק.
יעקב גוטליב: אני מוחה על זה.
יעקב גוטליב: זה לא יתכן.
מירב בן ארי: תראו מה נעשה.
מירב בן ארי: אני ושבת שאנחנו צריכים למחוק את (ג) בכלל.
מירב בן ארי: אנחנו אומרים שהסיוע יינתן פעם אחת בלבד.
ערן יוסף: ואז אם יש לו תואר והוא רוצה עוד אחד, הוא יקבל שוב?
מירב בן ארי: יש לו סיוע פעם אחת.
ערן יוסף: אדם שהפך להיות לא עלינו אח שכול כשיש לו תואר ראשון, יוכל לקבל מהמדינה עוד תואר ראשון?
פרידה שניידרמן: הוא מקבל פעם אחת את הלימודים.
ערן יוסף: זה משהו שלא היה מעולם.
מירב בן ארי: אולי נגדיר פעם אחת בלבד, מי שאין לו.
שמרית גיטלין שקד: אם כך, צריך להשאיר את (ג) כמו שהוא ולומר רק למי שיש ברשותו תואר אקדמי.
שמרית גיטלין שקד: לא יינתן לגבי האח הנספה שיש ברשותו תואר אקדמי.
שמרית גיטלין שקד: זה אומר שאם יש לו תעודה מקצועית אחת, הוא יכול לקבל לימודים לתעודה מקצועית נוספת, אבל אם יש לו תואר, הוא לא יכול לקבל לא לתעודה מקצועית ולא לתואר.
ערן יוסף: אתם מציעים להרחיב במובן שתעודה מקצועית לא תמנע קבלת תואר.
מירב בן ארי: למה תעודה מקצועית מונעת קבלת תואר?
ערן יוסף: אם יש לו תעודה מקצועית, זה אומר שהוא יכול לעבוד.
מירב בן ארי: תעודה מקצועית, באמת עם כל הכבוד, זה או שהוא עשה י"ג-י"ד או שהוא עשה קורס.
מירב בן ארי: אם היא עשתה עכשיו קורס ספרות או היא עשתה קורס מניקור – אני במקרה מכירה את ה-120 קוסים של הכשרה מקצועית - או הוא עשה קורס מניקור שלא לומר שאנחנו נתפסים לכל מיני מגדרים, הוא לא יכול לעשות אחרי כן תואר ראשון?
מירב בן ארי: היא עשתה קורס הכשרה מקצועית.
מירב בן ארי: תואר ראשון, אני מקבלת את זה.
מירב בן ארי: אגב, גם לא הייתי מקבלת את זה כי אם היא עשתה תואר ראשון על חשבונה, מה מפריע למדינה לתת?
מירב בן ארי: אבל מילא, תגידו לי שזאת הרחבה של תואר ראשון לכל האחים השכולים שיש להם תואר ראשון.
פרידה שניידרמן: מגיע להם לקבל פעם אחת.
מירב בן ארי: אם אתם אומרים שהוא מקבל פעם אחת.
פרידה שניידרמן: מגיע לו לקבל פעם אחת.
מירב בן ארי: ההכשרה המקצועית הזאת, גם י"ג-י"ד פוגעת באחים השכולים שעושים תואר ראשון כי הם עשו י"ג-י"ד.
מירב בן ארי: אם היא עשתה קורס של הכשרה מקצועית שהגדרנו מראש שזה קורס של משרד העבודה והרווחה - - -
שמרית גיטלין שקד: בלימודים על תיכוניים זאת הגדרה.
מירב בן ארי: אבל לימודים על תיכוניים, בעיני זה בכלל לא רלוונטי.
מירב בן ארי: אם הוא עשה י"ג-י"ד, מגיע לו תואר ראשון.
שמרית גיטלין שקד: זה לא רק י"ג-י"ד.
ריקי מורד: אנחנו מסכימים.
מירב בן ארי: הנה, הם מסכימים.
מירב בן ארי: אם את מסכימה לי"ג-י"ד, אם היא עשתה קורס של המשרד, למה זה מונע ממנה לעשות תואר?
מירב בן ארי: הם מסכימים על זה.
שמרית גיטלין שקד: זה אומר שבסעיף (ג) נאמר: "סיוע לפי פרק זה לא יינתן לגבי האח הנספה שיש ברשותו תואר אקדמי".
שמרית גיטלין שקד: נקודה.
מירב בן ארי: תואר שני בכלל לא הכנסנו.
ערן יוסף: אין כאן תואר שני.
שמרית גיטלין שקד: צריך לומר שבעצם דווקא כאן לאחים השכולים יש משהו שהזכאות היא רחבה יותר מאר להורים השכולים עצמם.
שמרית גיטלין שקד: לאחים השכולים, כל תכנית לימודים שהיא מעבר לשלוש שנים, היא ארבע שנים והם יכולים לקבל את הזכאות לארבע שנים.
שמרית גיטלין שקד: למרות זאת להורים השכולים עצמם רק בלימודי משפטים והנדסה.
שמרית גיטלין שקד: לעומת זאת, אם הם לומדים לימודים אחרים שהם ארבע שנים - - -
אריה מועלם: כי האחים הם בגיל לימודים וההורים לא.
פרידה שניידרמן: האחים, כרגע עד גיל 30.
שמרית גיטלין שקד: פרק ד': סיוע לשכול במימון הוצאות נלוות ללימודים בעד אחי הנספה (לפי סעיף 15ד(ה) לחוק)
שמרית גיטלין שקד: מענק לסיוע במימן הוצאות נלוות ללימודים לפי סעיף 15ד(ה) לחוק ישולם בחודש אוגוסט בעד שנת הלימודים הבאה.
מירב בן ארי: סעיף 9(ה) לחוק המקורי.
שמרית גיטלין שקד: תכף אני אקרא אותו.
שמרית גיטלין שקד: סעיף 9(ה) אומר: "בסעיף זה, נציג של יתום או של אח, הורו או אפוטרופסו שנתמנה כדין ובאין כאלה, מי שקצין תגמולים ימנה לעניין זה כנציג ליתום או לאח".
מירב בן ארי: חוק המקורי מאפשרים לקצין תגמולים למנות מישהו אחר במקום הורה?
מירב בן ארי: אז איך קצין התגמולים מחליט שהוא ממנה נציג?
מירב בן ארי: רק כי ההורה נפטר?
שמרית גיטלין שקד: לכאורה אין כאלה.
שמרית גיטלין שקד: צריך לשאול אותם איך הם מיישמים את זה.
ערן יוסף: בהבדל מהסעיף הקודם, הסעיף הקודם מדבר על אחים בוגרים.
ערן יוסף: לכן אין משמעות לא לאפוטרופוס ולא לנציג.
ערן יוסף: כאן אנחנו מדברים על קטינים ולכן אנחנו לא יכולים לשלם.
מירב בן ארי: איזה מענק אתה נותן לקטינים?
ערן יוסף: הסעיף הזה מדבר על סיוע ללימודים לאחים בכיתות ז' עד י"ב.
שמרית גיטלין שקד: בואו נקריא את הסעיף בחוק כדי שנבין על מה אנחנו מדברים.
מירב בן ארי: אתה מדבר על הסעיף המקורי בחוק?
שמרית גיטלין שקד: סעיף 15ד(ה) מדבר על סיוע לשכול בעד מימון הוצאות נלוות ללימודים בעד אחי הנספה הלומדים בכיתות ז' עד י"ב בסכום של.
ערן יוסף: ולכן בהיעדר ההורה, אנחנו בעצם מחפשים אפוטרופוס.
מירב בן ארי: הבנתי את ההבדל.
שמרית גיטלין שקד: פרק ה': סיוע לשכול במימון שיעורי עזר בעד אחי הנספה (לפי סעיף 15ד(ו) לחוק)
שמרית גיטלין שקד: בפרק זה, "מבקש" – שכול המבקש סיוע במימון שיעורי עזר בעד אח הנספה.
שמרית גיטלין שקד: לא נותר שכול בחיים, יינתן הסיוע לפי פרק זה לנציג שלש האח כהגדרתו בסעיף 9(ה) לחוק, בשינויים המחויבים.
ערן יוסף: גם אלה קטינים.
שמרית גיטלין שקד: סעיף (ו) מדבר גם על סיוע במימון שיעורי עזר לאחי הנספה הלומדים בבית ספר יסודי, חטיבת ביניים או תיכון, על פי דרישת בית הספר, מענק חודשי שיינתן למשך שנה אחת בעד כל אחד מהנספה, ובתנאי שטרם חלפו שנתיים ממועד פטירת הנספה.
שמרית גיטלין שקד: מה שבעצם התקנות מוסיפות לנו לעניין הזה.
שמרית גיטלין שקד: המבקש סיוע לפי פרק זה יצרף לבקשתו -
שמרית גיטלין שקד: אישור חד פעמי בכתב של בית הספר שבו לומד אח הנספה על הצורך בשיעורי עזר.
פרידה שניידרמן: מה זה היה לגבי השנתיים?
פרידה שניידרמן: לא קלטתי.
שמרית גיטלין שקד: זה החוק.
שמרית גיטלין שקד: הקראתי את החוק.
מירב בן ארי: את החוק המקורי.
שמרית גיטלין שקד: את החוק המקורי.
שמרית גיטלין שקד: הוא מדבר על הסיוע, בתנאי שטרם חלפו שנתיים ממועד פטירת הנספה.
שמרית גיטלין שקד: זה החוק עצמו.
פרידה שניידרמן: גם זה לא הגיוני אבל בסדר.
ריקי מורד: עשינו כאן הקלה משמעותית והורדנו את הקבלות.
פרידה שניידרמן: אני מדברת על פרק הזמן של שנתיים מהאסון, הוא גם לא כל כך רלוונטי.
שמרית גיטלין שקד: בפרק ו' אנחנו לא מדברים על הורה שכול אלא על אלמנה.
שמרית גיטלין שקד: הסעיף אומר שלגבי סיוע מימון חוגים בעד יתום הלומד בכיתות כך וכך, יש בעצם מ-א' עד י"ב, מפורטים מה הם הסכומים בחוק עצמו.
שמרית גיטלין שקד: פרק ו': סיוע לאלמנה במימון הוצאות לימודים ומימון חוגים בעד יתום (לפי סעיף 15ד(ז) לחוק)
שמרית גיטלין שקד: סיוע לפי פרק זה, ישולם למבקש בחודש אוגוסט כמענק בעד שנת הלימודים הבאה של היתום, יחד עם תגמולי חודש אוגוסט.
שמרית גיטלין שקד: אני רוצה לומר שהמשמעות היא שמספיק שילד לומד בפנימייה, האימא לא מקבלת את הסיוע עבורו.
נחמה מוסקל: אני מצטרפת לדברי שמרית פלוס מעונות ועוד מסגרות שילדים לומדים מחוץ לבית ושייכים לבית אלא שפיזית הם לא נמצאים בו.
מירב בן ארי: מה זה כך?
מירב בן ארי: אם הילד לומד בפנימייה, זה אומר שהוא לא ילד שכול?
מירב בן ארי: היא לא קונה לו ספרים וציוד?
ערן יוסף: הסעיף הזה מדבר על שיעורי עזר.
שמרית גיטלין שקד: אנחנו לא בשיעורי עזר.
מירב בן ארי: אני במימון הוצאות לימודים ומימון חוגים.
מירב בן ארי: פרק ו'.
מירב בן ארי: תסתכל על 19(ב).
מירב בן ארי: יש הרבה ילדים שלומדים במסגרות והם לא בבית.
ערן יוסף: ילדים שלומדים במסגרות, יש סעיף אחר בחוק שמקנה להם תשלום ישיר ללימודים במוסד.
ערן יוסף: כאן מדובר על לימודי העשרה, על הוצאות לימודים, על מימון חוגים שהם מעבר ללימודים שהם חוק חינוך חובה.
מירב בן ארי: מימון הוצאות לימודים ומימון חוגים.
מירב בן ארי: הוצאות לימודים, מה שאנחנו מכירים, אלה ספרים וציוד.
מירב בן ארי: אם אני הולכת אתך, תגיד לי איפה יש לך מימון של הוצאות לימודים לאותם ילדים שנמצאים מחוץ לבית והאלמנה מקבלת.
מירב בן ארי: בוא נלך אתך ותגיד לי היכן זה מופיע.
מירב בן ארי: אני רואה כאן שאוגוסט, זה ללימודים.
מירב בן ארי: זה כמו מענק לימודים של חד הוריות.
מירב בן ארי: יש לנו צרכים אישיים, פתרון מצוקה, מצוקה כלכלית, הוצאות טלפון, שימוש בדמי טלפון, רכישת קבר, דיור.
מירב בן ארי: אני לא רואה מה קורה עם הילדים האלה שנמצאים מחוץ לבית.
מירב בן ארי: יש היום הרבה ילדים בפנימיות.
נחמה מוסקל: לא כל פנימייה היא לצורך רווחה.
מירב בן ארי: הם בודקים.
ערן יוסף: סעיף 9(ג) בחוק מתייחס לתגמולים בעד יתומים.
מירב בן ארי: סעיף 9(ג) מקורי?
ערן יוסף: סעיף 9 הרגיל סעיף קטן (ג).
ערן יוסף: היותו סמוך לשולחן אלמנת נספה ובהסכמת קצין התגמולים הוא נמצא תקופה מסוימת מחוץ לבית הורהו במוסד או אצל יחיד המספקים לו לינה וכלכלה –אלה המעונות –ישולם בעדו בעד אותה תקופה תגמול לפי סעיף קטן (א).
ערן יוסף: במשך אותה תקופה לא יבוא היתום לעניין תשלום תגמולים.
ערן יוסף: זאת אומרת, הוא מקבל תשלום תגמול עצמאי במקום התוספת שיש לאלמנה עבור היתום.
מירב בן ארי: אבל זה לא קשור לתגמול.
מירב בן ארי: אלה הוצאות לימודים.
מירב בן ארי: זה לא תגמול.
יובל ליפקין: זה גם לא תגמול שמגיע לצורך שיעורי עזר או חוגים.
מירב בן ארי: יש כאן ספציפיות בהוצאות לימודים ומימון חוגים.
ריקי מורד: ממילא הוא מקבל את זה פעם אחת.
ריקי מורד: הוא יקבל את זה.
מירב בן ארי: איך את מבטיחה לי שילד שלומד בפנימייה, האימא שלו מקבלת את הוצאות הלימודים ומימון החוגים שלו?
מירב בן ארי: אתן מכירות אלמנות שהילד שלהן לומד בפנימייה ואת מכירה אימא אחרת שהילד שלה נמצא בבית והיא מקבלת יותר?
נחמה מוסקל: אני לא יכולה לומר את זה אבל אני יודעת שילדים יוצאים לפנימיות כמו הכפר הירוק שזו פנימייה פרטית.
מירב בן ארי: אני מכירה את הכפר הירוק.
מירב בן ארי: הייתי שם בסיור.
נחמה מוסקל: הן צריכות לשלם שם הרבה כסף.
נחמה מוסקל: זה עלול להוות איזשהו מכשול לקבלת הכסף.
ערן יוסף: אנחנו נוריד את סעיף.
אריה מועלם: נוריד אותו.
שמרית גיטלין שקד: סעיף 19(ב) יורד.
מירב בן ארי: זה באמת לא מתאים.
שמרית גיטלין שקד: פרק ז': מענק הבראה חד-פעמי הניתן בסמוך לנפילת הנספה (לפי סעיף 15ד(ח) לחוק) הסעיף מדבר על מענק הבראה חד-פעמי הניתן בסמוך לנפילת הנספה.
שמרית גיטלין שקד: המענק יחושב לפי תעריף יום הבראה כפי שנקבע בהוראות החשב הכללי והחוק המפרט את מספר ימי ההבראה לשכול בודד ולאלמנה, לבני זוג שכולים וליתום.
שמרית גיטלין שקד: סיוע לפי פרק זה ישולם לשכול, לאלמנה או ליתום, בחודש השלישי שלאחר ההכרה בהם כבן משפחה לפי החוק.
רחל לניאדו: מדוע?
רחל לניאדו: אני חושבת שזאת פגיעה.
רחל לניאדו: אנחנו יודעים כמה אורך תהליך של הכרה ולפעמים זה בגלל סיבות של המשפחה שהייתה צריכה להשלים מסמכים ולא תמיד מוכנה נפשית ופנויה רגשית להתמודד עם זה.
רחל לניאדו: אני חושבת שזו פגיעה במשפחה שכולה בעצם תהאריך של הקביעה לשלילת הזכאות הזו ממנה.
רחל לניאדו: זה לא הוגן.
נחמה מוסקל: אני מצטרפת.
מירב בן ארי: למה הגבלתם ל-18 חודשים?
ערן יוסף: זאת היצמדות ללשון החוק.
ערן יוסף: לשון החוק אומרת שהמענק יינתן בסמוך לנפילת הנספה.
ערן יוסף: יש לנו מצבים, לצערנו, שהבקשה נדחית ומועברת לבית המשפט וכן הלאה ואחרי שלוש שנים פתאום מוכרת.
ערן יוסף: בשלב כזה לתת מענק הבראה לאחר נפילת הנספה כאשר מדובר על שלוש שנים אחרי, נראה לא סביר.
נחמה מוסקל: להפך, תפצה אותו על כל מה שהוא עבר.
ערן יוסף: בעניין הזה נצמדנו להוראות הקיימות שאומרות 18 חודשים.
ערן יוסף: אם גברתי תרצה להאריך את הזמן, אנחנו לא נתווכח אבל זה מה שמופיע היום בהוראות.
מירב בן ארי: אני אומרת שנעשה משהו סביר כמו 24 חודשים ואז אלה שנתיים וזה הוגן.
מירב בן ארי: תכתוב 24.
שמרית גיטלין שקד: ב-20(ב) תיקנתי מ-18 ל-24.
נחמה מוסקל: אני רוצה בהזדמנות זו להוסיף.
נחמה מוסקל: אני לא יודעת אם זה כרגע המקום אבל לפרוטוקול.
נחמה מוסקל: אלמנה מקבלת הבראה מחצית מהורה שכול בקרות המקרה.
נחמה מוסקל: אנחנו מבקשים להעיר.
מירב בן ארי: זה לא כאן אבל אנחנו נתייחס לזה.
מירב בן ארי: אני אשב אתך.
שמרית גיטלין שקד: פרק ח': מענק חד-פעמי לאלמנה, בעד נישואי יתום (לפי סעיף 15ד(ט) לחוק) סעיף 15ד(ט) לחוק אומר שלאלמנה מענק חד פעמי בעד נישואי יתום, אף אם מלאו לו 30 שנים, בסכום של 9,075 שקלים.
שמרית גיטלין שקד: המענק לפי סעיף קטן זה יינתן פעם אחת בעד כל יתום.
שמרית גיטלין שקד: שוב, הזכאות היא לאלמנה וזה ניתן לה בעד נישואי היתום גם אם מלאו לו 30 שנים.
מירב בן ארי: גם את זה צריך לתקן אבל צריך לתקן את החוק המקורי כי רוב האנשים כבר לא מתחתנים בגיל 30.
שמרית גיטלין שקד: כאן זה גם אם מלאו לו.
מירב בן ארי: אם מלאו לו יותר?
שמרית גיטלין שקד: גם לאחר גיל 30.
שמרית גיטלין שקד: בפרק זה, "מבקש" – אלמנה המבקשת לקבל מענק בעד נישואי היתום.
שמרית גיטלין שקד: המבקש סיוע לפי פרק זה, יגיש תעודת נישואין או תמצית רישום ממרשם הזוגיות או הסכם לחיים משותפים שאישר בית משפט או עורך דין, הבקשה תוגש בסמוך למועד הנישואין.
מירב בן ארי: נראה לי הגיוני.
שמרית גיטלין שקד: פרק ט', מלווה חד-פעמי להוצאות מיוחדות ולצרכים אישיים.
שמרית גיטלין שקד: בסעיף קטן (י) מדובר על מענק לשכול בעד בר מצווה או בת מצווה של אחי הנספה, לשכול בעד נישואין של אחי הנספה, לאלמנה בעד בר מצווה או בת מצווה של היתום.
שמרית גיטלין שקד: בפסקה (4) לאלמנה בעד נישואין של היתום, אף מלאו לו 30 שנים.
שמרית גיטלין שקד: פרק ט': מלווה חד-פעמי להוצאות מיוחדות ולצרכים אישיים (לפי סעיף 15ד(י) לחוק)
אחד מאלה: שכול המבקש לקבל מלווה בעד בר-מצווה או בת-מצווה של אחי הנספה לפי סעיף 15ד(י)(1) לחוק או בעד נישואין של אחי הנספה לפי סעיף 15ד)י)(2) לחוק.
אחד מאלה: המבקש סיוע לפי תקנה זו יגיש בקשה כמפורט להלן:
אחד מאלה: לבקשה לקבלת מלווה לפי סעיף 15ד(י)(2) או (4) תצורף תעודת נישואין או תמצית רישום ממרשם הזוגיות או הסכם לחיים משותפים שאישר בית משפט או עורך דין.
אחד מאלה: בפרק הזה יש שני נושאים.
אחד מאלה: הסעיף הבא מתייחס להנצחה.
יובל ליפקין: ברשותך, אני רוצה לומר משהו בעניין של המלווה לאלמנה עבור בר-מצווה.
יובל ליפקין: אנחנו מקבלים הרבה פניות מהרבה אלמנות במהלך השנה שהמענק עומד על סכום של 3,700 שקלים או 3,500 שקלים, אם אני לא טועה.
מירב בן ארי: על הבר-מצווה, 6,901 שקלים לפי החוק ובטח זה צמוד.
שמרית גיטלין שקד: מלווה.
שמרית גיטלין שקד: לא מענק?
ריקי מורד: מענק.
יובל ליפקין: מענק.
שמרית גיטלין שקד: כתוב מלווה.
ריקי מורד: המענק הוא בחוק.
יובל ליפקין: זו הלוואה.
יובל ליפקין: אני מדבר על המלווה, על ההלוואה.
מירב בן ארי: לפי החוק ההלוואה היא בסכום של 6,900 שקלים ובטח זה משתנה.
יובל ליפקין: לא.
יובל ליפקין: זה להורה השכול.
יובל ליפקין: לאלמנה הסכום הוא 3,700 שקלים.
מירב בן ארי: לאלמנה הסכום הוא 3,761 שקלים.
יובל ליפקין: זה עומד על חצי מהסכום שמקבלים הורים שכולים.
יובל ליפקין: יש לי הרבה פניות מאלמנות ששואלות למה הן מקבלות פחות.
מירב בן ארי: זו הלוואה?
יובל ליפקין: הלוואה.
מירב בן ארי: בואו נכניס את זה לענייני אלמנות שאנחנו צריכים לתקן כי לדעתי החוק כאן לא מתקן.
שמרית גיטלין שקד: החוק לא דן בסכומים.
שמרית גיטלין שקד: הסכומים נקבעו בחוק.
יובל ליפקין: כנ"ל לגבי המלווה להנצחה שהוא מלווה נמוך יותר ועומד על כ-7,000 שקלים במקום 10,000 שקלים שמקבל ההורה.
יובל ליפקין: אנחנו רוצים להשוות את הסכומים.
יובל ליפקין: דיברנו על זה בעבר.
מירב בן ארי: אנחנו נשב על זה יחד כי זה בחוק המקורי.
מירב בן ארי: אם זו הלוואה, למה לא לתת יותר?
מירב בן ארי: גם כך נראה שזה לא מחובר למחירים היום.
שמרית גיטלין שקד: זה מוצמד.
שמרית גיטלין שקד: מן הסתם הסכומים האלה עלו.
ריקי מורד: יתום מקבל גם מענק בר-מצווה מה שאח לא מקבל.
מירב בן ארי: דרך אגב, איפה כתוב על המענק שמקבל היתום?
מירב בן ארי: לאלמנה כתוב כאן שיש מלווה אבל איפה כתוב שהיתום מקבל מענק?
מירב בן ארי: יש להם מענק לבר מצווה?
ריקי מורד: הם מקבלים את זה אוטומטית לפני גיל 13 בנים ו-12 בנות.
ריקי מורד: זה אוטומטי.
מירב בן ארי: ממתי הסכומים האלה של המלווה?
מירב בן ארי: מאיזו שנה?
ריקי מורד: עת חוקקנו את החוק.
ערן יוסף: החוק חוקק ב-2013.
ריקי מורד: אבל זה מתעדכן כל שנה.
ערן יוסף: זה מתעדכן מדדית.
מירב בן ארי: זה לא לדיון עכשיו אבל זה חשוב.
פרידה שניידרמן: אני שואלת אחרת בלי קשר למה לא לסייע לאותם הורים לקבל גם מענק עבור בר-מצווה לילד?
ערן יוסף: זו הטבה נוספת.
ערן יוסף: זה לא יכול להיות כאן בתקנות.
פרידה שניידרמן: אני שואלת בקול רם.
שמרית גיטלין שקד: סעיף 29ג:
שמרית גיטלין שקד: ליתום של נספה שהגיע לגיל 13 בילד או לגיל 12 בילדה, ישלם קצין התגמולים מענק של 7,000 שקלים חדשים.
ריקי מורד: חודש לפני שהוא מגיע לגיל הזה.
מירב בן ארי: נמשיך להנצחה.
שמרית גיטלין שקד: הנצחה.
שמרית גיטלין שקד: גם כאן אנחנו מדברים על מלווה ולא על מענק.
שמרית גיטלין שקד: "לשכול בעד הנצחת הנספה בסכום שלא יעלה על 10,895 שקלים חדשים – יכול להיות שהסכום הזה התעדכן מאז – לאלמנה בעד הנצחת הנספה בסכום של 7,500 שקלים חדשים".
שמרית גיטלין שקד: בתקנה זו, "מבקש" – שכול או אלמנה, המבקשים לקבל הלוואה להנצחה פרטית של הנספה לפי סעיפים 15ד(י)(5) או (6) לחוק.
שמרית גיטלין שקד: זה לעניין ההנצחה.
שמרית גיטלין שקד: צריך לצרף או קבלה או מסמך אחר שמעיד על ההנצחה ומפרט מה ההנצחה בעד מתבקשת ההלוואה.
שמרית גיטלין שקד: אני ממשיכה.
שמרית גיטלין שקד: לפי סעיף 15ד(י)(7) לחוק, הזכאות היא ליתום עד הגיעו לגיל 30.
שמרית גיטלין שקד: כאן זה מוגבל, עד שהוא מגיע לגיל 30 בעד דיור או נישואין ובלבד שביום הגשת הבקשה טרם מלאו לו 30 שנה בסכום שלא יעלה על 30,863 שקלים.
שמרית גיטלין שקד: גם כאן זה מלווה.
שמרית גיטלין שקד: זה לא מענק.
ערן יוסף: חשוב לומר שזה בנוסף למענק שניתן על פי החוק והמענק ניתן בהנחה שהוא לא התחתן ולא קנה בית עד גיל 30.
ערן יוסף: בגיל 30 הוא ניתן לו אוטומטית.
ערן יוסף: את המלווה אנחנו לא נותנים אוטומטית אלא נותנים רק למטרות האלה.
מירב בן ארי: רק אם הוא מבקש.
שמרית גיטלין שקד: התנאים לקבלת מלווה לפי סעיף 15ד(י)(7) לחוק יתום המבקש לקבל מלווה לפי סעיף 15ד(י)(7) לחוק, זכאי לסיוע חד פעמי למלווה בעד אחת מהמטרות בלבד, לדיור או לנישואין.
שמרית גיטלין שקד: היתום יצרף לבקשתו –
שמרית גיטלין שקד: בעד נישואין – העתק מקורי של תעודת נישואין או תמצית רישום ממרשם הזוגיות או הסכם לחיים משותפים שאישר בל משפט או עורך דין.
רחל לניאדו: אני רוצה להעיר לסעיף (2), נישואין.
רחל לניאדו: יש לנו היום הרבה פניות, יש הרבה זוגות שיוצאים לחוץ לארץ לנישואין אזרחיים והם לא נכנסים כאן תחת ההגדרה הזו ואנחנו רואים את זה יותר ויותר.
ריקי מורד: זה נכנס.
ריקי מורד: הכול נכנס.
מירב בן ארי: הכול נכנס.
מירב בן ארי: דרך אגב, זו כבר פעם שלישית שאנחנו מקריאים את זה.
מירב בן ארי: גם אני חשבתי על זה אבל ראיתי שיש כאן הסכם שצריך להביא.
פרידה שניידרמן: לחיים משותפים.
שמרית גיטלין שקד: פרק י': מלווה לצרכים אישיים (לפי סעיף 15ד(יא) לחוק) סעיף 15ד(יא) לחוק מדבר על מלווה לשכול ולאלמנה לצרכים אישיים אחת לשלוש שנים בסכום שלא יעלה על 6,830 שקלים חדשים.
שמרית גיטלין שקד: (א) בפרק זה, "מבקש" – שכול או אלמנה המבקשים לקבל מלווה לצרכים אישיים.
שמרית גיטלין שקד: אין כאן איזושהי תוספת לאמור בחוק.
שמרית גיטלין שקד: פרק י"א: מענק מיוחד לפתרון מצוקה (לפי סעיף 15ד(יב) לחוק סעיף 15ד(יב) מדבר על מענק מיוחד לשכול ולאלמנה לפתרון מצוקה אם נקלעו לקשיים כלכליים או הוצאות חריגות עקב אירועים מיוחדים בסכום שלא יעלה על 1,576 שקלים.
שמרית גיטלין שקד: ראש אגף משפחות והנצחה רשאי במקרים חריגים ומטעמים מיוחדים שיירשמו לאשר את הגדלת המענק האמור בסכום שלא יעלה על 1,576 שקלים חדשים.
שמרית גיטלין שקד: מענק לפי סעיף זה ישולם אחת לשנתיים לכל היותר.
שמרית גיטלין שקד: עד כאן החוק.
שמרית גיטלין שקד: בפרק זה – "מבקש" – שכול או אלמנה אשר נקלעו למצוקה.
שמרית גיטלין שקד: "מצוקה" – קשיים כלכליים או הוצאות חריגות, עקב אירועים מיוחדים.
שמרית גיטלין שקד: המבקש סיוע לפי פרק זה יצרף לבקשתו מסמכים המעידים על מצוקתו וכן כל מסמך נוסף שידרוש ממנו קצין התגמולים לצורך בחינת זכאותו לסיוע.
מירב בן ארי: מה קורה עם יתום שנקלע למצוקה כלכלית?
מירב בן ארי: אין לו סיוע?
ערן יוסף: ועדת למד.
ערן יוסף: רק דרך ועדת למד.
ערן יוסף: לפנים משורת הדין, לפי החוק.
ערן יוסף: המסלול הזה הוא מסלול כמעט אוטומטי אפשר לומר דרך המחוזות.
ערן יוסף: מי שמגיש את הבקשה ומוכיח את הצורך, מקבל את הסכום שהוא לא גבוה.
ערן יוסף: סיוע מעבר לכך, גם ברמת הסכומים וגם ברמת היתומים, רק דרך ועדת למד.
מירב בן ארי: אבל הוא יכול לפנות.
ערן יוסף: לוועדת למד, כן.
נחמה מוסקל: יש איזו מניעה להוסיף את היתומים?
ערן יוסף: זה חוק.
נחמה מוסקל: אנחנו מדברים על החוק.
ערן יוסף: בחוק אפשר להוסיף הכול.
ערן יוסף: כרגע אנחנו בתקנות.
מירב בן ארי: לשכול ולאלמנה.
שמרית גיטלין שקד: פרק י"ב: מלווה חד-פעמי לכיסוי חובות בשל מצוקה כלכלית (לפי סעיף 15ד(יג) לחוק) סעיף 15ד(יג) מדבר על השכול ועל האלמנה.
שמרית גיטלין שקד: הוא נותן מלווה חד-פעמי לכיסוי חובות בשל מצוקה כלכלית בתקופה של עד שלוש שנים מיום נפילת הנספה או מיום ההכרה בזכויות לפי חוק זה, סכום שלא יעלה על 58,116 שקלים חדשים.
שמרית גיטלין שקד: קצין תגמולים רשאי במקרים חריגים ומטעמים מיוחדים שיירשמו לאשר עד מחצית מסכום המלווה כמענק.
שמרית גיטלין שקד: בפרק זה – "מבקש" – שכול או אלמנה הזקוקים להלוואה לשם כיסוי חובות בשל מצוקה כלכלית.
שמרית גיטלין שקד: סיוע לפי פרק זה יינתן למבקש כאשר יש זיקה בין חובותיו לבין השכול ומתקיים אחד מן התנאים המפורטים להלן:
שמרית גיטלין שקד: למבקש קשיים בעסק שרשום על שמו וקיימים חובות למוסדות הקשורים לעסקו.
שמרית גיטלין שקד: פסקאות (1) ו-(2), אלה אחד משני התנאים.
מירב בן ארי: או שזה כיסוי חובות או שיש לו קשיים בעסק.
מירב בן ארי: פסקה (ב) מתייחסת לכיסוי חוב של הלוואה.
ערן יוסף: פסקה (ב) אומרת שאם זה לכיסוי חוב של הלוואה, צריך להיות גורם שמפוקח.
שמרית גיטלין שקד: סיוע לפי פרק זה יינתן רק לצורך כיסוי חוב הלוואה אשר נלקחה מגורם אשר מפוקח על ידי המפקח על הבנקים או על ידי הממונה על רשות ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר.
מירב בן ארי: אם יש לו חוב הלוואה לחברת כרטיסי האשראי.
ריקי מורד: זה בפנים כי זה מפוקח על ידי הבנקים.
ריקי מורד: למעשה זה נועד למנוע את השוק השחור.
ערן יוסף: בחוק שלנו היה כתוב שוק שחור.
ערן יוסף: הדרך המשפטית לכתוב את זה, זה מה ששמרית כתבה כאן בסעיף (ב).
שמרית גיטלין שקד: זה נוסח שאתם העברתם לי.
ריקי מורד: אנחנו העברנו אותו.
שמרית גיטלין שקד: המסמכים הנדרשים כתנאי למתן הסיוע המבקש לקבל סיוע לכיסוי חובות, יצרף לבקשתו –
שמרית גיטלין שקד: מבקש שהוא בעל עסק – יגיש עותק של השומה שהוגשה לרשויות המס לתקופה של השנתיים שקדמו להגשת הבקשה.
שמרית גיטלין שקד: כל מסמך נוסף שידרוש ממנו קצין תגמולים או כל גורם מקצועי מטעם קצין התגמולים שנדרש לחוות דעתו לעניין זכאות המבקש לסיוע.
רחל לניאדו: יש כאן משהו שאני נחשפת אליו ביום יום בפגישות שלנו עם המשפחות.
רחל לניאדו: יש כאן דרישה להציג גם מסמכים של בני משפחה נוספים.
רחל לניאדו: לעניות דעתי אנחנו מגיעים לעזור, לשקם ולסייע להורים השכולים.
רחל לניאדו: לא ברור לי למה צריך לקחת את כל הילדים ולבקש מהם לפתוח מסמכים ולהציג.
רחל לניאדו: את יודעת, בטבע ההורים עוזרים לילדים ולא הילדים עוזרים להורים.
ערן יוסף: בסעיף 31(1).
רחל לניאדו: דין וחשבון אודות המצב הכלכלי של המבקש, בן זוגו ובמקרים מתאימים גם של בני משפחה נוספים.
ערן יוסף: זה החריג.
ערן יוסף: המצב הרגיל הוא שהמבקש או בן זוגו.
ערן יוסף: במקרים מיוחדים.
מירב בן ארי: למה לא כתבת במקרים מיוחדים אלא כתבת במקרים מתאימים?
ערן יוסף: אפשר לכתוב במקרים מיוחדים.
מירב בן ארי: קודם כל, נתקן את זה למקרים חריגים.
רחל לניאדו: ולמה צריך?
רחל לניאדו: איך נדע מי החריג?
מירב בן ארי: למה צריך?
מירב בן ארי: יש כאן סיוע לכיסוי חובות רק של אלמנה או שכול.
מירב בן ארי: אין ילדים.
מירב בן ארי: אתה רוצה לסייע לאלמנה או לשכול ואתה רוצה את הדין וחשבון של המבקש ובן זוגו.
מירב בן ארי: למה אתה צריך בני משפחה נוספים?
ערן יוסף: נניח שההורה השכול מגיש בקשה לסיוע והוא אומר שהוא נקלע לקשיים כי הוא כיסה את חובותיו של בנו שהסתבך בשוק השחור או השוק האפור.
ערן יוסף: במצב כזה שהוא חריג, הוא לא המצב הרגיל, אני אומר שייתנו לי גם את הנתונים של הבן, אבל זה לא המצב הרגיל השגרתי שאתם מבקשים בקשות לסיוע.
רחל לניאדו: לא.
רחל לניאדו: במקרה שהייתה אצלי משפחה דווקא לא מזמן, ביקשו - - -
ערן יוסף: בסוף מדובר במלווה.
ערן יוסף: זה לא מענק.
רחל לניאדו: הייתה אצלי משפחה – וזה לא המקרה שאתה מתאר – ואמרה עובדת מפורשות שאין שום סיבה, יש לו ילדים, 10 ילדים, יכולים לעזור לו ויכולים לסייע וזה כשאנחנו יודעים שהם בקושי מתמודדים ביום יום.
מירב בן ארי: בואו נסכים על מקרים חריגים ולא מקרים מתאימים.
אריה מועלם: אפשר לכתוב את זה בדיוק כמו שהוא הגדיר את זה.
אריה מועלם: במקרים שהבקשה היא לחוב שנוצר על ידי הילדים.
ערן יוסף: במקרים חריגים שינומקו על ידי קצין התגמולים.