GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: אבל הם פה, למה אתה צריך לייצג אותם?
אלי אלאלוף: תן להם לדבר.
שי בירן: באנו לדיון עם שני נושאים.
שי בירן: היה צריך מישהו שיעשה את סידור העבודה.
אלי אלאלוף: עכשיו הם פה סידרת את העבודה, תאפשר להם להתבטא.
אלי אלאלוף: על התקנות שלכם, זה לטובתכם.
אלי אלאלוף: אבל אתה יכול להמשיך לדבר.
אלי אלאלוף: כל עוד אתה מחייך.
שי בירן: הסכם העוזרים המשפטיים מסיים סאגה שאתם לקחתם בה חלק מאוד מאוד חשוב, שנמשכת כבר למעלה מעשר שנים.
שי בירן: אנחנו מאוד מאוד שמחים שלכשייחתם ההסכם הקיבוצי בעניינם אנחנו נשים את הסאגה הזאת סופית מאחורינו.
שי בירן: החוזה המיוחד שאושר פה היום בא לבטא את הייחוד של האוכלוסייה הזאת שהיא באמת שונה מהמודל הקלאסי של שירות המדינה ולכן מצריכה גם מודל אחר של קביעות, ואנחנו מאוד מאוד שמחים שיהיה הסכם קיבוצי כזה והאוכלוסייה הזאת תלך לדרך חדשה ביחד עם המעסיק שלה.
שי בירן: אותו חוזה מיוחד, הוסכם שינוסח בהסכמה עם ההסתדרות ויהווה נספח להסכם הקיבוצי ואני חושב ששני הצדדים עובדים מאוד קשה כדי שזה יקרה מהר, אז שוב תודה לכל מי שעזר ובאופן ספציפי לוועדה.
קריאה: אולי שרית בכל זאת?
שרית טוביס: שי אמר כבר את כל מה שהיה לי לומר לגבי התקנות.
אלי אלאלוף: אז נעבור לקריאה שלכם.
נעה בן שבת: אני רק רוצה לוודא, אבל כשאנחנו מדברים על חוזה אמנם הוא לא קצוב בזמן אבל בזמן סיום ההעסקה אז כפופים לכל ההוראות שחלות על עובד בעת סיום העסקה לגבי פיטורין.
עידו בן צור: זה גם מופיע בהסכם הקיבוצי וגם בחוזה המבוקש.
נעה בן שבת: אז אנחנו קראנו את הרישא של התקנות, תקנות שירות המדינה (מינויים) (חוזה מיוחד) תיקון התשע"ח-2018.
נעה בן שבת: אחרי אותה פסקה 20 שתתווסף לתקנה 1 תתווסף גם פסקה 21: "אדם שיועסק בתפקיד של עוזר משפטי לשופט בהנהלת בתי המשפט.
נעה בן שבת: " בתיקון לתקנה 2 לתקנות העיקריות, אחרי פסקה 9 שקראנו אותה קודם יתווסף: "10.
נעה בן שבת: אדם כאמור בתקנה 1(21)" בטור ב' יופיע: "החוזה המיוחד אינו קצוב בזמן.
נעה בן שבת: " אין פה צורך בהארכה כי ממילא החוזה הזה לא קצוב בזמן.
נעה בן שבת: זאת אומרת אנחנו מצד אחד מאפשרים - - -
אלי אלאלוף: אבל זה מותנה בהסכמת השופטים.
אלי אלאלוף: לא צריך לציין את זה?
שי בירן: החוזה לא יהיה מוגבל בזמן.
שי בירן: כמובן סיום ההעסקה שלו יהיה כמו שאמרתי, נתון לשיקול דעת השופט.
שי בירן: זה סוכם גם במסגרת המשא ומתן ויעוגן גם במסגרת ההסכם הקיבוצי.
נעה בן שבת: זה שאתם עושים פה חוזה מיוחד, אמנם הוא חוזה מיוחד כדי להקל על הפרידה, אבל מצד שני זה חוזה מיוחד אבל הוא לא קצוב בזמן, זה בגלל האיזונים שאתם נדרשים להם פה במקצוע המיוחד הזה?
שי בירן: בגלל שבסופו של דבר מה שסוכם מבחינת מתכונת העסקה, אין פה הכרח שיהיה מועד של סיום העסקה.
שי בירן: כן יש הכרח שכששופט אינו רוצה את העוזר המשפטי או ששופט פורש או קורה אירוע אחר שבסופו של דבר יש נתק בין העוזר המשפטי לשופט בדרך זו או אחרת, ניתן יהיה לסיים את ההעסקה.
מיכל בירן: אבל זו תהיה הכרעה אקטיבית, נכון?
מיכל בירן: או שהוא פורש או שהוא מביע את בקשתו שהעוזר שלו יסיים.
שי בירן: נכון.
שי בירן: בסופו של דבר זה עילת סיום העסקה, ההחלטה תהיה של מי שבעל הסמכות לסיים את ההעסקה שזה מנהל בתי המשפט.
שי בירן: זה בסופו של דבר ההסכמות שגובשו במשא ומתן שהתנהל בין הצדדים.
שי בירן: אני אומר, היו פה מהמורות ולאורך הדרך היו עמדות שונות, בסופו של דבר זה ההסכמה ועם זה אנחנו מגיעים לוועדה.
נעה בן שבת: המטרה היא בעצם להשיג איזה שהם איזונים, מצד אחד כח אדם מיומן, מצד שני כח אדם מעודכן ומרוענן ולאפשר לשופטים להביע אי שביעות, כלומר לפטר מישהו במקרה של אי שביעות רצון.
אלי אלאלוף: עוזר כזה יכול לעבור משופט לשופט?
עידו בן צור: הוא יכול לעבור משופט לשופט ככל שהשופט השני ירצה אותו.
שרית טוביס: רק קודם כל הערה כללית.
שרית טוביס: כח אדם מרוענן וכולי זה דברים שאנחנו הוצאנו אותם מהשיח שלנו, כי אנחנו מאפשרים גם לצאת לפנסיה מהתפקיד.
שרית טוביס: לגבי צורת ההעסקה, זה נועד למנוע את כתבי המינוי.
שרית טוביס: בעצם זה בא כדי לייתר את כתב המינוי שהיום כדי להפוך לעובד מדינה צריך כתב מינוי.
שרית טוביס: כיוון שאנחנו מדברים על עובד מיוחד בלי קביעות נוצר פה איזה שהוא יציר כלאיים, נקרא לו, שמצד אחד הוא מועסק בחוזה מיוחד שהחוזה כול כולו יהיה רשום, הנוסח שלו, כנספח להסכם הקיבוצי, והוא בעצם יפנה להסכם הקיבוצי.
שרית טוביס: זה החידוש שיש פה לאור השינוי בתנאי ההעסקה והתנאים המיוחדים של העוזרים המשפטיים.
אלי אלאלוף: אתם מרוצים?
שרית טוביס: אנחנו מרוצים, נהיה עוד יותר מרוצים אחרי שההסכם ייחתם.
נעה בן שבת: בסיום ההעסקה ובכפוף לוועדת חריגים או ש- - -
שי בירן: לא, שיקול דעת בסופו של דבר של שופט וההחלטה תתקבל.
נעה בן שבת: אז אדוני קראנו את התקנה הזאת, יש עוד תיקון בתקנות - - -
מיכל בירן: תראו, כשאתם באים בסדר אנחנו לא צועקים.
מיכל בירן: שווה.
נעה בן שבת: תקנות שירות המדינה (מינויים) (קביעת בעלי התפקידים שהנציב רשאי לאצול להם מסמכותו לפי סעיף 40 לחוק) (תיקון), התשע"ח-2018 תיקון תקנה 1 1.
נעה בן שבת: בתקנות שירות המדינה (מינויים) (קביעת בעלי התפקידים שהנציב רשאי לאצול להם מסמכותו לפי סעיף 40 לחוק), התשכ"ז-1967, בתקנה 1, בפסקה (3א)(ב) במקום "13 ו-(14)" יבוא "13), (14) ו-(21)".
נעה בן שבת: אנחנו בעצם מוסיפים אותם לרשימת התפקידים שבהם מנכ"ל המשרד יכול - - -
עידו בן צור: מנהל יחידת הסמך או הסמנכ"ל.
מיכל בירן: בשמחה כי ישיבות הסיעה החלו.
אלי אלאלוף: לפני שנצביע אני באמת רוצה להודות לשי בירן באופן אישי וגם להסתדרות על כך שבאמת ליוותה את כל המאבק הזה ולאחל רק טוב לכל העוזרים והיועצים של השופטים.
אלי אלאלוף: עבודתכם חשובה.
אלי אלאלוף: תמיד יהיו רעננים, גם בגיל כמו שלי עוד יש רעננות, לא לדאוג.
אלי אלאלוף: במיוחד שעשו עבודה אדירה.
אלי אלאלוף: זו מערכת אדירה.
אלי אלאלוף: נמנעים – אין התקנות אושרו.
אלי אלאלוף: בהצלחה לכולם ותודה לכם על העבודה.
אלי אלאלוף: של הנציבות ושל הממונה על השכר.
אלי אלאלוף: היום ה-16.7.2018 ד' באב תשע"ח ואנחנו אמורים להמשיך לדון בנושא הצעת תקנות שירות אזרחי (גוף מפעיל) התשע"ח-2018.
אלי אלאלוף: מי רוצה להציג?
יואב ארבל: צהריים טובים.
יואב ארבל: אני היועץ המשפטי של הרשות לשירות אזרחי.
יואב ארבל: חוק שירות אזרחי תשע"ז 2017 שנכנס לתוקפו באפריל בעצם נכנס לתוקפו בהתייחס לשנת השירות שמתחילה בקרוב, 1.9.2018.
יואב ארבל: במסגרת החוק קיימים הגופים המפעילים.
יואב ארבל: הגופים המפעילים הם הגופים שבהם מבצעים המתנדבים את השירות שלהם.
יואב ארבל: כל גוף שרוצה שבמסגרתו יהיו מתנדבי שירות לאומי או התנדבות קהילתית, צריך לקבל אישור של הרשות לפני כן.
יואב ארבל: היום, לפי הדין שחל, תקנות הביטוח הלאומי שחלות היום, ישנה רשימה של תחומים שהגופים האלה צריכים לעמוד בהם, רווחה, בריאות, תת עליה, איזה עשרה תחומים שהגופים צריכים לעמוד בהם.
יואב ארבל: אין הבחנה בין גופים ציבוריים כמו משרדי ממשלה לבין גופים במגזר השלישי, זה המצב היום.
יואב ארבל: בחוק החדש עשינו הבחנה, עשתה הכנסת הבחנה בין הגופים הציבוריים שזה משרדי ממשלה ורשויות מקומיות, לבין שאר הגופים שזה בעיקר גופים במגזר השלישי, עמותות, חברות לתועלת הציבור וכולי.
יואב ארבל: לגבי משרדי ממשלה ורשויות מקומיות נפתח פתח שאומר שאפשר לבצע בהם שירות לאומי בכל התחומים.
יואב ארבל: הם לא כפופים לרשימת התחומים.
יואב ארבל: יש להם כמה קריטריונים אחרים, אסור להחליף כח אדם, יש כמה דברים אחרים אבל בנושא התחומים הם לא כפופים לתחומים, מי שרוצה לבצע בהם.
יואב ארבל: לגבי המגזר השלישי בחוק החדש בעצם הכנסנו את סעיף 63, שמדבר על שלוש בחינות שצריך לעשות לפני שמאשרים לגוף להיות גוף מפעיל בשירות הלאומי, אם הוא גוף במגזר השלישי.
יואב ארבל: ההבחנה הראשונה היא הבחנה שמדברת באופן כללי על אספקת שירות לציבור באופן ישיר או על שמירה על איכות החיים שלה, יש כמה הגדרות כלליות שנמצאות שם.
יואב ארבל: ההבחנה השנייה היא התחומים, יש רשימה של שמונה תחומים שנמצאים בסעיף, זה נמצא כבר בחוק, וההבחנה השלישית, אומר החוק שגם בתחומים האלה אפשר יהיה לבצע שירות לאומי רק בפעילויות שייקבעו על ידי השר.
יואב ארבל: אלה התקנות שבעצם הבאנו בפני הוועדה, והתקנות האלה, פירטנו רשימה ארוכה של פעילויות שבהן אפשר יהיה, אנחנו הולכים על הצד החיובי, לא על הצד השלילי, שבהן אפשר יהיה להתנדב לשירות הלאומי.
יואב ארבל: לפי הוראת החוק ביצענו התייעצות עם כל המשרדים הרלבנטיים, מדובר על שמונה משרדים.
יואב ארבל: תהליך שלקח קצת זמן עם הרבה דיבורים בינינו לבין המשרדים, ובסופו של דבר הגענו לנוסח שהגיע לוועדה ואנחנו מבקשים שהוועדה תאשר אותו.
אלי אלאלוף: מה השינוי המהותי לדעתך?
יואב ארבל: לא, השינוי המהותי הוא עצם זה שיש פעילויות.
יואב ארבל: היום אין בשום מקום הגדרה של הפעילויות שמותר לעשות, יש רק תחומים, וכל מה שנכנס לתחום אנחנו מאפשרים.
יואב ארבל: פה ירדנו לרזולוציה יותר קטנה של תיאורי פעילויות.
אלי אלאלוף: ואין גופים נוספים שיכולים להכנס?
יואב ארבל: רק מי שיעמוד בזה.
יואב ארבל: אנחנו לאחר שהתקנות האלה ייכנסו לתוקף, נוכל להתחיל בתהליך של אישור מחדש של כל אלפי הגופים בשירות הלאומי בכדי שיעמדו בכללים לפי החוק החדש.
אלי אלאלוף: מי רואה משהו לא טוב פה?
קריאה: איפה מיקי?
שולי מועלם-רפאלי: לא, הוא לא רואה בזה בעיה, מיקי.
שולי מועלם-רפאלי: זה חלק מהחוק, הוא אמר.
שולי מועלם-רפאלי: הרי רצינו שיבחנו מחדש את כל הגופים.
אלי אלאלוף: מיקי, חיכיתי לך.
מיקי לוי: יש צרות עם ילדים שלא מקבלים טיפולי שיניים.
מיקי לוי: התור מתארך ומתארך.
מיקי לוי: ובאים הרופאי שיניים הפרטיים שהפגשתי אותם עם פרופ' אבי שמחון, הכלכלן הראשי, ואמרתי "תמצאו, הם לא רוצים יותר כסף מאשר משרד הבריאות משלם.
מיקי לוי: תן להם את הילדים שיטפלו בהם".
אלי אלאלוף: יש לך משהו רע להגיד על ההצעה של התקנות היום?
שולי מועלם-רפאלי: לא, באמת שלא.
מיקי לוי: אני בא אליך עם משהו - - -
אלי אלאלוף: לא, עכשיו על זה.
שולי מועלם-רפאלי: לא, בוא נגמור עם זה.
שולי מועלם-רפאלי: אמרתי לך שאין לו בעיה עם זה.
שולי מועלם-רפאלי: הוא אמר לי שאין משהו רע על זה.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד, השאלה שלי באה בעקבות זה שאני מרגיש רק טוב בזה, שיש יותר פירוט.
אלי אלאלוף: יורת פירוט זה אומר שזה יותר מדויק ויותר מדויק אולי זה יעזור יותר לילדים.
שולי מועלם-רפאלי: יותר למקד את הפירוט של השירות הלאומי שהוא משמעותי.
מיקי לוי: - - - בני ובנות השירות הלאומי אזרחי למפעלים פרטיים, לאן נגיע?
יואב ארבל: זה לא בתקנות האלה.
מיקי לוי: אני יודע - - -
שולי מועלם-רפאלי: זה גם לא יהיה בשום תקנות כל זמן שזה חונה פה, זה לא יהיה בשום תקנות.
אלי אלאלוף: אני אעשה גילוי נאות.
אלי אלאלוף: אני פניתי בעקבות פניה של, יש ימים שאני אשדודי, לא רק באר שבעי, אז פניתי לגבי בית חולים אסותא באשדוד.
אלי אלאלוף: בית חולים אסותא היה צריך להיות עם שליש פרטי ושני שליש ציבורי.
אלי אלאלוף: מותר להגיד היות וזה אמיתי, הגיע שר האוצר ואמר "אני רוצה לקנות את החלק הפרטי ולהפוך את כל בית החולים לטובת הציבור כולו" הוא זכיין של משרד הבריאות, הוא עשה מכרז, והיום בית החולים הזה הוא בית חולים ציבורי לכל דבר.
אלי אלאלוף: אבל הוא לא יכול לקבל מתנדבים של השירות האזרחי.
מיקי לוי: אם הוא ציבורי אז למה לא?
אלי אלאלוף: במהות, אסותא, הבסיס של אסותא זה עסקי.
אלי אלאלוף: המערכת כולה - - -
שולי מועלם-רפאלי: זה יותר עסקי משערי צדק שהוא גם בית חולים פרטי - - -
יואב ארבל: שערי צדק זה עמותה.
אלי אלאלוף: אז הוא צריך להתחיל עכשיו את כל הפרוצדורה מחדש.
אלי אלאלוף: ויש פה, אני אגיד את ההיבטים - - -
שולי מועלם-רפאלי: אני עוברת רגע לדיון - - - יש התייעצות סיעתית בחוק הלאום.
שולי מועלם-רפאלי: אני עוברת.
אלי אלאלוף: תבטלו אותו, זה הכי טוב.
אלי אלאלוף: מה אני אומר?
אלי אלאלוף: יש פה בנות באשדוד שהיו נכנסים לבית החולים אסותא רק בזכות זה שזה ליד הבית.
אלי אלאלוף: יש כאלה שלא חשוב הדעות של ההורים, ואנחנו לא יכולים להשאיר בית חולים כזה מפואר שייתן הכשרה אדירה לבנות האלה של אשדוד רק בגלל שהוא במקור למעלה, הוא כביכול פרטי.
אלי אלאלוף: אז הנושאים האלה, זה אומר שצריכים לחפש פתרונות נוספים בתוך - - -.
אלי אלאלוף: כרגע זה לא קשור לזה, אבל אני אומר, הרוח של התקנות האלה מאפשרת גמישות יותר.
אלי אלאלוף: ואת זה צריך לחפש בשירות, רק לא עבור עסקים פרטיים, בטוח, כמו שאתה - - -
מיקי לוי: אז מחר אני גם ארצה לאסותא תל אביב.
מיקי לוי: אני רוצה לאסותא תל אביב.
יואב ארבל: על פי הצעת החוק שהוגשה, הפרטי, זה לא ייכנס.
יואב ארבל: כי הצעת החוק הגבילה את זה רק לבית חולים שנותן רק שירותים ציבוריים ושיש לו חדר מיון, הם חשבו על זה, אני אומר מבחינת המינוח, אני לא בא להגן על הצעת החוק - - -
דרור גרנית: אם כבר פתחנו את הדיון בהצעת החוק הזו, אני מרגיש שזה חורג מגדרי הדיון הזה אבל אני אציין שיש בדין הקיים את הפתרון לדבר הזה, הבעיה היא שאסותא לא רוצים להכפיף את עצמם למבקר המדינה.
דרור גרנית: אם הם היו נכונים להכפיף את עצמם למבקר המדינה, בגלל שהם גוף שקם מכח חוק כי יש חוק בית חולים באשדוד, ובגלל שכל תקציבם הוא תקציב ציבורי ובגלל שממילא מבקר המדינה יכול להחליט שהוא מבקר אותם אז לא הייתה שום בעיה, כל מה שצריך זה שיחול עליהם חוק מבקר המדינה, ואז הם נכנסים כי אין מחלוקת על זה שהם ממלאים תפקיד ציבורי.
מיקי לוי: מצויין - - -
דרור גרנית: אבל הם לא רוצים, הם רוצים לקבל כסף ציבורי ולבצע תפקיד ציבורי, רוצים לקבל בנות שירות לאומי אבל לא רוצים להכפיף את עצמם למבקר המדינה ואז - - -
אלי אלאלוף: מיקי אתה רואה, אני איתך.
מיקי לוי: חבר'ה, אם אלי איתך, יושב הראש - - -
דרור גרנית: אני רק אומר שהכנסת יכולה מכוח סעיף 9.6 לחוק מבקר המדינה לקבוע שיחול עליהם חוק מבקר המדינה ולהחיל את סמכותו כמבקר המדינה ובזה לפתור את הבעיה וגם לאפשר להם לקבל שירות לאומי, אבל זה כמובן מתפקידה של הכנסת.
מיקי לוי: אם יש פתרון משפטי אני בעד, הנה אני אומר לכם.
דרור גרנית: אבל כל זה חורג מגבולותיו של הדיון הזה כי נדמה לי ש- - -
מיקי לוי: אני שמח שהעליתי את זה כי מה שאמרת עכשיו ומה שאמר אלי העשיר אותי כי לא ידעתי באיזו פינה אני נמצא.
אלי אלאלוף: בואו נקרא את התקנות.
נעה בן שבת: תקנות שירות אזרחי (גוף מפעיל) התשע"ח-2018 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 65(א)(1), 65(ב), 105, 109(ב) ו-110(ב) לחוק שירות אזרחי, התשע"ז-2017 (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר החינוך לעניין תקנה 3, שר הבריאות לעניין תקנה 4, שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים לעניין תקנה 5, שרת העלייה והקליטה לעניין תקנה 6, שרת התרבות והספורט לעניין תקנה 7, השר להגנת הסביבה לעניין תקנה 8, שר התחבורה והבטיחות בדרכים לעניין תקנה 9 והשר לביטחון פנים לעניין תקנה 10, ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: מיד נראה שבאמת כל אחת מהתקנות מתייחסת לתחום אחר בתחום משרדו של שר אחר.
נעה בן שבת: אין פה התייעצות עם המועצה, זה אמנם תקנות ראשונות לפי החוק הזה אבל השאלה אם השאלה כבר הייתה אמורה לקום וכבר הייתה אמורה לפעול אז מדוע אין פה התייעצות לגבי תקנות עם המועצה.
יואב ארבל: אין התייעצות עם המועצה כי עדיין אין מועצה.
יואב ארבל: אני מאוד מקווה שזה יהיה בקרוב מאוד.
יואב ארבל: זה לקח הרבה זמן אבל אני מאוד מקווה שזה הולך לקרות בקרוב מאוד ושכל שאר התקנות - - -
אלי אלאלוף: אז מה, מבקשים לפעול למרות שלא - - -
יואב ארבל: החוק איפשר לנו את התקנות האלה לבוא בלי מועצה עדיין, אבל שהמועצות הבאות - - -
קריאה: שאר התקנות תלויות במועצה.
נעה בן שבת: פרק א' כללי: הגדרות 1.
נעה בן שבת: בתקנות אלה: "מוסד חינוך" – כהגדרתו בסעיף 12(ד) לחוק; "השירות" - שירות לאומי או התנדבות קהילתית; כפי שהסביר עו"ד ארבל רשות ציבורית נמצאת בסטטוס אחר ואין הגבלה מבחינת הפעילויות.
נעה בן שבת: לא הגבלה כזאת.
נעה בן שבת: פרק ב': פעילויות של גוף מפעיל שאינו רשות ציבורית פעילויות של גוף 2.
נעה בן שבת: חלק משמעותי מפעילותו של גוף מפעיל שאינו רשות ציבורית מפעיל שאינו רשות יבוצע בעיסוק ובתחום כאמור בסעיף 65(א)(1) לחוק ובאחת או ציבורית יותר מהפעילויות המפורטות בתקנות 3 עד 10 לפי התחום שבהם יפעלו המתנדבים ובכפוף להוראות כל דין; כמובן כל ההפעלה כפוף להוראות דין וכמובן גם כפוף להוראות חוק השירות האזרחי שקבע כל מיני מגבלות למשל שהם לא מחליפים תפקידים של עובד וכן הלאה.
נעה בן שבת: פעילויות בתחום 3 .
נעה בן שבת: (א) השירות בתחום החינוך יהיה בפעילויות אלה לשם החינוך אספקת שירות או טיפול ישיר לאוכלוסייה בישראל, לרבות לתושבי ישראל באזור; התוספת הזאת היא מלשון הסעיף כפי שהיא התייחסה לתחומים האלה, לתחומי חינוך, בריאות ותחומים נוספים שיופיעו בהמשך.
אלי אלאלוף: למה צריכים לדייק ולהגיד "ישראל באזור" זה שונה מהתקנות הקודמות?
נעה בן שבת: זה מה שנקבע בחוק וזה בדיוק לשון החוק.
נעה בן שבת: החוק קבע את המגבלה הזאת, טיפול ישיר לאוכלוסייה בישראל לרבות לתושבי ישראל באזור.
נעה בן שבת: בזמנו זה נקבע כדי להבהיר שלא מדובר בנגיד באנשים שהם באזור אבל הם לא תושבי ישראל ולהם העמותות או הפעילויות האלה, פעילויות של גוף מפעיל לא אמורות לקבל פה שירות לאומי, זו הייתה הכרעה ברמת החקיקה.
אלי אלאלוף: זאת אומרת זה לא שינוי לעומת החקיקה.
נעה בן שבת: זה לא שינוי לעומת החקיקה.
יואב ארבל: זה ציטוט שהוא נדרש את חושבת, פה בכל סעיף לחזור עליו?
יואב ארבל: זה דבר שכתוב בחוק, השאלה אם חייבים לכתוב את זה שוב בתקנון.
נעה בן שבת: זה כתוב בחוק, דבר ראשון חשוב להזכיר שזה היה תנאי לא פשוט שנקבע בחוק, הנושא של אספקת שירות או טיפול ישיר זה כן קבוע בחלק מהסעיפים, כתבתם את זה באופן מפורש, אספקת שירות או טיפול ישיר לאוכלוסייה בישראל ולא פעילות שהיא רק לגמרי מינהלתית או שבכלל אין לה קשר לאספקת שירות או לטיפול ישיר לאוכלוסייה.
יואב ארבל: לא, אולי רק מבחינה אסתטית, אולי במקום לחזור על זה כל פעם, אולי פעם אחת לכתוב את זה.
נעה בן שבת: אה, לגבי שלושה תחומים, אם תמצאו דרך מבחינה נוסחית כמובן אין בעיה ואם יגידו לכם שמיותר לכלול את זה גם מבחינה נוסחית, אדוני, אולי אפשר - - -
נעה בן שבת: מבחינה נוסחית זה לא משנה.
עדי נועם: אפשר רק הערה?
עדי נועם: אני ממשרד החינוך.
עדי נועם: שאלה לגבי המינוח "טיפול ישיר" זה קצת מינוח שהוא פחות רלבנטי לתחום החינוך, - - - איזו הסגת גבול - - - של תחומי הבריאות.
נעה בן שבת: הכוונה לא טיפול בריאותי ולא פרא-רפואי ולא דברים כאלה, זה הנוסח שדיבר החוק.
נעה בן שבת: ברגע שיש מגע ישיר עם האוכלוסייה.
נעה בן שבת: זה לא - - -
יואב ארבל: אני חושב ש, לפחות כשזה נוסח בעת החקיקה הכוונה הייתה, למיטב זכרוני והבנתי שמדובר יהיה בטיפול ישיר או שירות ישיר.
יואב ארבל: זאת אומרת הישיר מתייחס, זה טיפול או שירות, ובסוגריים ישיר.
יואב ארבל: הישיר אמור לחול על שניהם.
יואב ארבל: גם שירות חינוכי, כלומר שיש בתחום החינוך לצורך הדיון אדם שבא במגע ישיר עם הילד או התלמיד, זה שירות ישיר, זה לא טיפול במובן הפסיכולוגי או הרפואי אבל זה שירות חינוכי שניתן במישרין לילד, נוגע במישרין בתלמיד ספציפי.
יואב ארבל: וזה היה הדגש באותו סעיף.
נעה בן שבת: סיוע פרטני לתלמידים במוסדות חינוך;
נעה בן שבת: אני ראיתי שהייתה הערה בהתכתבות עם משרד החינוך שדיברתם על הצוות החינוכי ואני מבינה ש- - -
יואב ארבל: בדיבור איתם הובהר על ידי מר פלדברג שעשינו שיחה איתו, שיש גם פעילויות שמעבירות בנות בתוך מוסדות חינוך שאינן של הצוות עצמו אלא פעילויות חיצוניות שמשרד החינוך מביא פנימה, לכן אנחנו מעדיפים להישאר בנוסח המקורי.
נעה בן שבת: ליווי סיוע והדרכה לתלמידי פנימייה;
יואב ארבל: התיקון מילדים לתלמידים.
יואב ארבל: מכיוון שישנם גם מתחת לגיל חינוך חובה כאלה שבנות שירות מעורבות בטיפול בהם לכן הכנסנו את המילה "ילדים" ולא "תלמידים.
נעה בן שבת: אבל זה עדיין סיוע בלימוד.
יואב ארבל: לימוד.
יואב ארבל: אבל ילדים, גם גננת.
יואב ארבל: כל הגדרה שתכלול גיל 0-18.
אלי אלאלוף: את רוצה להעיר גברת?
מיכל וולדיגר: אני מבת עמי.
מיכל וולדיגר: סיוע ולימוד לתלמידים מאושפזים, שאלתי למה מאושפזים ולא חולים.
מיכל וולדיגר: הכוונה, אולי צריך להבהיר את זה שהכוונה היא במוסד הלימודי בתוך בית החולים.
אלי אלאלוף: זה מאושפזים, זה נרשם טוב.
מיכל וולדיגר: לא, למה לא לתלמידים חולים.
אלי אלאלוף: אתם רוצים גם לתת לילדים שלא מאושפזים וחולים?
אלי אלאלוף: יש תכנית כזאת.
קריאה: לא, - - - בית חולים הבית שלו.
אבינועם מאיר: אנחנו לא מעוניינים כל כך להכניס שירות לאומי לבתים פרטיים - - -
אלי אלאלוף: לא, אדוני, נראה לי אתה חדש פה בכלל.
אבינועם מאיר: אני מרשות השירות האזרחי.
אבינועם מאיר: הנושא הזה באמת עלה בדיונים ואנחנו מעוניינים שלא להכניס בנות שירות לבתים פרטיים ולכן רק במוסדות רפואה.
אבינועם מאיר: תלמידים שמאושפזים.
קריאה: אבל היום נכנסים.
אבינועם מאיר: בבתים פרטיים?
קריאה: ילד חולה.
קריאה: אם ילד חולה נגיד, לא באופן קבוע באים אליו הביתה כל יום, אבל כמו שעושים את זה בתנועות נוער, אתה לפעמים הולך לבקר ילד, אתה לומד איתו שיעור וחוזר.
קריאה: זה לא שאתה נמצא שם כל הזמן.
נעה בן שבת: זה לפי חוק חינוך חובה לילדים חולים, מה שאת מתארת?
קריאה: זה מה שאנחנו עושים בפועל.
קריאה: זה לא לפי החוק, יש זכיין שעושה את הדברים האלה.
קריאה: כן, אבל לכן אני לא מבינה למה - - - מאושפזים ולא אלה שהם חולים והם יושבים בבית.
קריאה: לכן אני שואלת, אני לא יודעת למה - - -
מוטי אלמליח: אני מרשות השירות הלאומי אזרחי.
מוטי אלמליח: אני אומר ככה, יש לנו בעיה שבנות ייכנסו לבתים שאנחנו לא יודעים מה קורה שם, ואנחנו נמנעים עד כמה שאפשר מלהכניס בנות שירות לתוך בתים מכל מיני סיבות.
אלי אלאלוף: בנות ובני שירות.
אלי אלאלוף: גם בני שירות.
מוטי אלמליח: גם בני שירות.
קריאה: כן, אבל עדיין, נניח שתיים יכולות ללכת לבקר מי שחולה בביתו.
אלי אלאלוף: לא, אני רוצה להגיד לכם באמת, יש פה אזהרה, זהירות נדרשת לפני שמכניסים ילד צעיר בן 18 לבית פרטי.
מיכל וולדיגר: אז אולי צריך פשוט להבהיר שזה תלמידים מאושפזים בבתי חולים.
אלי אלאלוף: מאושפזים - - -
מיכל וולדיגר: לא, שיהיה ברור.
אלי אלאלוף: תעשו, במוסדות.
אלי אלאלוף: במוסדות.
אלי אלאלוף: לא חייבים להיות בבתי חולים.
אלי אלאלוף: יש מוסדות שאינם בתי חולים.
נעה בן שבת: מוסדות רפואיים.
ליפא פרידמן: יש לי שאלה.
ליפא פרידמן: אני מבת עמי.
אלי אלאלוף: מה, השכנים יתחילו להעביר את רשות הדיבור?
אלי אלאלוף: מי רוצה לדבר?
ליפא פרידמן: למעשה יש ב"והדרת" שנכנסים לבתים, פרויקט שחם שנכנסים לבתים, אז יש כאלה שנכנסים לבתים, זה לא שזה גורף אסור.
אלי אלאלוף: ללא שום בדיקה מראש?
ליפא פרידמן: בוודאי.
ליפא פרידמן: עושים בדיקה מראש, אני מניח ש - - -
אלי אלאלוף: יש נוהל על זה?
ליפא פרידמן: כן.
קריאה: יש נוהל, יש - - -
אלי אלאלוף: אז תתבססו על הנוהל, בבקשה.
אלי אלאלוף: אם יש נוהל מסודר, בבקשה.
מוטי אלמליח: משרד החינוך מסוגל לעשות דבר כזה?
מוטי אלמליח: לתת אישור לכל בית שייכנסו בו, מטופלים?
מוטי אלמליח: אם משרד החינוך מסוגל, אני יודע שפרויקט "והדרת" נמצא במשרד לאזרחים ותיקים, במשרד לשוויון חברתי היום, ויש חברה שהמשרד שוכר - - -
אלי אלאלוף: כמה בחוק הזה, שם תיקנו לפי החוק, זהירות נדרשת.
מוטי אלמליח: בדיוק.
מוטי אלמליח: אם משרד החינוך מסוגל לכל בית - - -
אלי אלאלוף: אם אתם עושים - - -
עדי נועם: לא, כיום יש שירותים לתלמידים חולים בביתם, ניתן על ידי זכיין, יש התקשרות - - -
אלי אלאלוף: את לא נשמעת, ב.
אלי אלאלוף: אל תעני ללא שם.
עדי נועם: כיום בעצם השירותים החינוכיים לתלמידים חולים בביתם ניתנים על ידי זכיין, התפרסם מכרז, הוא זכה כדין ויש התקשרות חוזית איתו.
אלי אלאלוף: אבל הבעיה זה לא הוא, הבעיה זה הבית.
קריאה: - - -שהוא יכול לקחת בנות שירות?
עדי נועם: כן, לא, לנו לא ידוע אם הוא לוקח בנות שירות, שולח לשם.
קריאה: זה גוף למטרת רווח?
עדי נועם: חל"צ.
אלי אלאלוף: בוודאי שהוא גוף, מה זה פילנתרופיה פה?
אלי אלאלוף: בוודאי שהוא מרוויח.
אבינועם מאיר: אם יורשה לי, אז מידע אישי אני יודע שהחברה הזאת עובדת דרך לימוד מקוון.
אבינועם מאיר: לא מגיעים לבתים.
אבינועם מאיר: עד כמה שידוע לי.
עדי נועם: גם.
עדי נועם: בחלק מהמקרים, בחלק מהמקרים יש לימוד מקוון.
קריאה: בקיצור, אנחנו לא מעוניינים להכניס לבתים.
אלי אלאלוף: אני מציע שנשאיר כרגע רק דרך המוסדות ואם אתם רוצים להכניס אז תביאו נוהל מסודר ונוכל להכניס את זה.
אלי אלאלוף: וכדאי להיות זהירים.
נעה בן שבת: פסקה 5.
נעה בן שבת: השאלה אם פה צריך סיוע או שבעצם מדובר באנשים שעוסקים בחינוך הבלתי פורמלי.
קריאה: חינוך בלתי פורמלי זה - - - המחיקה זה קשור גם למחיקה של פסקה 6 שמחקת, הצעת למחוק את ה"מילוי תפקידי הדרכה ומינהל" וכאן זה תפקיד רכז בתנועת נוער.
קריאה: אנחנו החרגנו את תנועות הנוער ששם יש בנות שירות כמו רכזות של סניפים, כמו קומונריות שהן לא מסייעות למישהו אלא יש להן תפקיד בפני עצמן לכן שם החרגנו את זה מסיוע.
קריאה: אבל פה ב-5 אם אנחנו מורידים את ה"סיוע" זה בעצם מחריג גם א3ת המתנ"סים, - - - צעירים ונוער, זה פחות נכון.
קריאה: אנחנו חושבים ששם עדיין צריך להישאר הסיוע.
קריאה: לכן אנחנו מעדיפים להישאר בנוסח שהיה,
נעה בן שבת: בנוסח המקורי ש - - -
קריאה: שהחינוך הבלתי פורמלי יישאר הסיוע והמחיקה של הסיוע שיהיה רק בתנועות הנוער.
נעה בן שבת: אז את 5 קראנו.
נעה בן שבת: מה שהפריע לי פה זה המילה "ומינהל" כי אנחנו בעצם אומרים שיש פה מישהו שהוא בתפקיד מינהלי בלי הגבלה למעשה, אין פה הגבלה רק לתנועות נוער.
נעה בן שבת: מדובר על מישהו שמבצע תפקיד מינהלי במסגרת השירות הלאומי שלו והשאלה, כי בלי מגבלה - - -
יואב ארבל: המחשבה פה הייתה, שוב, הרכזות, איך שנקרא לזה, מי שמרכזות, שהן לא מדריכות באופן ישיר את החניכים אלא הן מרכזות את הסניף ולכן זה נראה סוג של תפקיד של מינהל.
נעה בן שבת: אז אולי זה מילוי תפקידה - - - מינהל בתנועת נוער, לפחות להגיד משהו - - -
אבינועם מאיר: ודאי שבתנועת נוער, כל הסעיף הזה הוא רק תנועת נוער.
נעה בן שבת: אוקיי.
נעה בן שבת: זה אומר תפקיד רכז בתנועת נוער.
קריאה: בכלל זה.
קריאה: זה תנועת נוער.
נעה בן שבת: תפקידי הדרכה ומינהל בתנועת נוער, לרבות תפקידי הדרכה.
נעה בן שבת: פסקה 7 זה הדרכת טיולים.
נעה בן שבת: פסקה 8: (8) סיוע בטיפול והשגחה על ילדים במעון יום, מועדונית או צהרון; (9) סיוע לצוות המינהלי בבית ספר רק בידי מתנדב שהוא אדם עם מוגבלות או צעיר בסיכון; מדוע פה נעשתה הבחנה בין הצעיר במוגבלות וצעירים בסיכון לבין אחרים והאם זה נתפס כחלק שעומד בתנאי הזה של שירות ישיר או טיפול ישיר באוכלוסייה?
אבינועם מאיר: אנחנו חשבנו להחריג כאן את הנושא הזה, היות ורצינו לפתוח עוד אפשרויות ועוד מסגרות למתנדבים שהם אנשים עם מוגבלויות או נוער בסיכון ולכן חשבנו לפתוח תפקיד מסוים רק עבורם.
אבינועם מאיר: הנושא הזה לפי דעתנו עומד בתנאים כי הצוות המינהלי בבית הספר הוא עומד בקשר ישיר גם עם אוכלוסיית התלמידים, גם עם אוכלוסיית המורים, גם עם אוכלוסיית ההורים, גם עם פונקציות אחרות ולכן אנחנו חושבים שזה עומד בקריטריון הזה.
נעה בן שבת: (10) סיוע בהשלמת השכלה למבוגרים במוסד, למעט מוסד להשכלה גבוהה.
נעה בן שבת: (ב) הפעילויות המנויות בתקנת משנה (א)(1) עד (9) יבוצעו בהתאם למטרות החינוך המפורטות בסעיף 2 לחוק חינוך ממלכתי התשי"ג-1953.
נעה בן שבת: תוכלו להסביר את ההכפפה למטרות?
יואב ארבל: זאת בקשה של משרד החינוך בעצם בהתייעצות איתם, הם ביקשו להכניס את ה - - - להסביר למה ביקשתם להכניס פה שהכל יהיה כפוף למטרות של החוק חינוך ממלכתי?
אלי אלאלוף: איזה חוק?
דרור גרנית: חוק חינוך ממלכתי.
נעה בן שבת: מדובר במטרות לחנך אדם להיות אוהב אדם, להנחיל את העקרונות שבהכרזה על הקמת מדינת ישראל, - - - תולדות ארץ ישראל במדינת ישראל וכן הלאה.
אלי אלאלוף: החוק של הממלכתי דתי הוא שונה?
דרור גרנית: הממלכתי דתי הוא זרם בתוך החינוך הממלכתי, הוא מוסדר בתוך חוק החינוך הממלכתי אבל כמדומני שיש לו אולי פרק נפרד, אני כבר לא זוכר, אבל או פרק נפרד או סעיפים נפרדים.
דרור גרנית: אבל המטרות של חוק חינוך ממלכתי הן כלליות וחלות גם יחד בממלכתי דתי.
אלי אלאלוף: אז איך אפשר להכניס פה תנאי שירות חרדים?
אבינועם מאיר: החוק הזה לא מדבר על חרדים.
דרור גרנית: החרדים יש להם את ההסדר העצמאי הנפרד שזה חוק שירות לאומי אזרחי, אנחנו חוק שירות אזרחי, זה שני חוקים נפרדים.
דרור גרנית: אבל יתר על כן, החינוך החרדי הוא סיפור נפרד בפני עצמו גם מבחינת מוסדות החינוך שלו כי רובם ככולם הם לא מוסדות ממלכתיים אלא הם מוכרים שאינם רשמיים.
דרור גרנית: בקיצור, החרדים זה - - - אחר.
אלי אלאלוף: אז אנחנו חיים בשלוש מדינות.