GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעה בן שבת: הכנה של תכניות, אני לא יודעת אם זה מתאים, זה נשמע משהו יותר מקצועי שיותר מתאים לעבודה של - - - אז הדרכה בישראל.
נעה בן שבת: פעילויות בתחום 7.
נעה בן שבת: השירות בתחום התרבות יהיה בפעילויות אלה לשם שיפור איכות החיים התרבות ועידודה של כלל האוכלוסייה בישראל לרבות תושבי ישראל באזור;
אלי אלאלוף: למה משרד החינוך לא מפעיל אותם ללימוד השפה לקשישים, למבוגרים?
נעה בן שבת: שהם לא עולים חדשים?
אלי אלאלוף: שהם לא עולים חדשים.
צבי במברגר: יש לנו במשרד החינוך - - - הקניית השכלה ל - - -
קריאה: הוא יכול להפעיל.
קריאה: לפי התקנות הוא יכול.
קריאה: אם הוא יעשה או לא זה תלוי בו.
אלי אלאלוף: במי?
קריאה: במשרד החינוך.
אלי אלאלוף: כי הוא חיסל מחלקה להקניית העברית למבוגרים וזה אחד הדברים הנוראיים שקרו.
קריאה: אבל בשירות הלאומי זה נשאר, יש סיוע בהשלמת השכלה למבוגרים.
נעה בן שבת: סיוע בהפעלת ספריה ציבורית כמשמעותה בחוק הספריות הציבוריות תשל"ה-1975 ובארגון אירועי תרבות הפתוחים לציבור הרחב בספריה כאמור;
נעה בן שבת: פעילויות בתחום 8.
נעה בן שבת: השירות בתחום הגנת הסביבה וטיפול בבעלי חיים יהיה בפעילויות אלה הגנת הסביבה לשם שיפור איכות החיים או הבטיחות של כלל האוכלוסייה בישראל, וטיפול בבעלי חיים לרבות תושבי ישראל באזור; ארגון פעילות לשמירה על הניקיון של המרחב הציבורי;
בני חנוך: בני חנוך מהלשכה המשפטית של המשרד להגנת הסביבה.
בני חנוך: רק אם אפשר, הוספתם את המילה "ארגון" וזה לאו דווקא ארגון, יכול להיות פעילות שהיא לא ארגון, היא פעילות פשוט לשמירה על הניקיון, כולל פעילויות ניקיון.
בני חנוך: למשל עושים כל מיני מבצעי ניקיון בחופי הים הרבה פעמים, לאו דווקא ארגון, אז אם אפשר את המילה "ארגון" להסביר למה הוספתם, או - - -
אלי אלאלוף: אם אתה מסביר שזה פעולות ניקיון, זה מכבד את הילד?
בני חנוך: אבל לא במובן השלילי.
בני חנוך: אני בעצמי השתתפתי בפעולות ניקיון בחופי ים - - -
אלי אלאלוף: אז נקרא לזה פעולות לשמירת איכות הסביבה.
בני חנוך: אז כן כתבנו "פעילות לשמירה על הניקיון של המרחב הציבורי" אם אפשר את המילה "ארגון" - - -
נעה בן שבת: תראה, יש עוד תנאי לחוק.
נעה בן שבת: בסעיף 6(ג) לחוק נקבע שבשירות לאומי ובהתנדבות קהילתית לא ייכללו מטלות ניקיון למעט עבודות ברשות הרבים לשם שמירה על איכות הסביבה שנעשות אגב פעילות אחרת בשירות.
בני חנוך: כן, ברור, לא הכוונה לפעולות ניקיון בבית, הכוונה לניקיון המרחב הציבורי, נגיד בחוף הים.
נעה בן שבת: נכון, אבל האמירה הייתה שזה נעשה אגב פעילות אחרת בשירות ולכן זה קצת קשה שהפעילות היא לשמירה על הניקיון של המרחב הציבורי וזה עיקר העניין.
בני חנוך: את מבינה אבל את העניין שזה לא רק ארגון של פעילות כזאת?
בני חנוך: כאילו את המהות, לא הכוונה רק לארגן מבצעי ניקיון אלא גם להשתתף בעצם הניקיון של המרחב הציבורי.
בני חנוך: כמובן הכוונה למרחב הציבורי, לא למישהו שינקה בבית.
נעה בן שבת: השאלה אם אנחנו מבטאים את זה שזה נעשה אגב פעילות אחרת בשירות, אם אני זוכרת נכון הכוונה הייתה שיש פעילות של תנועת הנוער וכל החניכים יחד עם אותה קומונרית או מרכזת יוצאים לפעילות הניקיון.
נעה בן שבת: אבל זה לא עצמו, לא פעילות שמירת הניקיון של המרחב הציבורי תהיה עבודתה של אותה בת שירות או בן שירות.
בני חנוך: כן ברור.
בני חנוך: זה יהיה - - - אולי אפשר לנסח את זה שלא רק ארגון אלא גם הפעילות עצמה.
בני חנוך: אולי השתתפות.
נעה בן שבת: אנחנו מדברים פה על איזו פעילויות שהן עיקר, אנחנו דיברנו ברישא שחלק משמעותי מפעילותו של הגוף המפעיל היא בזה.
נעה בן שבת: אם אנחנו מדברים, ומי שעושה את השירות צריך לעסוק בפעילות הזאת.
נעה בן שבת: אולי נגיד רק בכפוף לסעיף 6(ג) לחוק, לפחות שזה יהיה ברור.
בני חנוך: ברור.
בני חנוך: כל התקנות כפופות לחוק - - -
קריאה: זה לא נראה שיש שוני גדול עם המילה "ארגון" או בלעדיה.
נעה בן שבת: המילה ארגון כן מסייעת בזה שאתה לא זה שמנקה דווקא.
נעה בן שבת: כל השירות הלאומי שלך עובר בניקיון של המרחב הציבורי.
קריאה: בסעיף 6(ג) זה יבהיר ואז זה יובן שאולי העיקר הוא הארגון.
קריאה: כל התקנון וגם פיזית בפעילות עצמה.
בני חנוך: כל התקנות כפופות לחוק.
אלי אלאלוף: פה יש שאלה.
קריאה: לי יש שאלה לגבי 2.
קריאה: כתוב כאן "סיוע והדרכה במוזיאון מוכר" השאלה מה קורה אם הוא לא מוכר.
קריאה: אז הוא לא.
קריאה: גם אם עמותה מוכרת מפעילה אותו?
דרור גרנית: חד משמעית.
דרור גרנית: הסיבה שמוזיאונים מוכרים היא שמושג של מוזיאון, גם אני יכול לפתוח בבית את הדברים שדרור מחבב ולהציג אותם לציבור הרחב.
דרור גרנית: זה עדיין לא עושה את זה מוזיאון מוכר.
דרור גרנית: לכן - - -
קריאה: לא, מוזיאון של עמותה מוכרת.
דרור גרנית: זה לא משנה.
דרור גרנית: צריך שזה יהיה מוזיאון מוכר, לכן - - -
קריאה: - - - גוש קטיף, - - - להכרה?
דרור גרנית: - - - להכרה.
דרור גרנית: כמו שיש בכל מקום שאתה הולך בעולם, בכל עיר גדולה, יש מוזיאון השוקולד שזה חנות לממכר שוקולד ומוזיאון ה- - -
קריאה: לא, ודאי שזה לא יהיה מסחרי.
קריאה: אנחנו מדברים על משהו לא מסחרי, על עמותה ללא כוונת רווח.
דרור גרנית: זה צריך להיות מוזיאון מוכר, מוסדר בתוך חוק מוזיאונים.
קריאה: אז מה ההבדל אגב בין החלק השני של המשפט, כלומר יש הדרכה וסיוע במוזיאון מוכר, ואחר כך "אתר לאומי כהגדרתם".
קריאה: למה שם זה לא מוכר?
דרור גרנית: זה מוכר מכח חוק הגנים הלאומיים.
קריאה: מה ההבדל בין "בהגדרה" לבין מוכר?
קריאה: מבחינת הניסוח.
דרור גרנית: או שהוא מוזיאון המוכר לפי חוק המוזיאונים, או ש - - -
קריאה: וכן באתר לאומי או אתר הנצחה מוכרים?
דרור גרנית: את רוצה את התשובה או שאת רוצה לענות?
דרור גרנית: התשובה היא שאו שאתה מוזיאון מוכר לפי חוק המוזיאונים, או שאתה אתר לאומי או אתר הנצחה כמשמעותו בחוק הגנים הלאומיים, האתרים וכדומה.
דרור גרנית: או שאתה פה, או שאתה פה, אבל אתה מוסדר בכח הדין.
אלי אלאלוף: אני מכיר מוזיאון כזה אבל לא אגיד אותו.
אלי אלאלוף: כי יש לו מתנדבים נהדרים.
אלי אלאלוף: אבל הוא צודק.
אלי אלאלוף: לצערי עכשיו יש גם שיקולים פוליטיים בהכרת המוזיאונים, דבר שלא היה צריך להיות.
נעה בן שבת: חינוך הציבור לשמירה על הניקיון של המרחב הציבורי, הפחתת ייצור פסולת וקידום המיחזור;
נעה בן שבת: סיוע בטיפול ובשמירה על בעלי חיים במצוקה נטושים או פגועים;
נעה בן שבת: אדוני מפה, מפסקה 5 ואילך יש פה כמה דברים שאני לא כל כך מבינה מה עושה המתנדב.
נעה בן שבת: אמרנו את השמירה על המערכות האקולוגיות, לא כל כך ברור מה פעילותו של המתנדב.
נעה בן שבת: סיוע למניעה ולהפחתה של סיכונים סביבתיים לציבור ולהפחתת חשיפה של אוכלוסייה לחומרים מסוכנים, קרינה, רעש ומפגעי ריח;
נעה בן שבת: קצת לא ברור מה עושה פה המתנדב, האם הוא מפקח במפעל, האם הוא - - -
אלי אלאלוף: קיבלתם מאיזו מפלגה פה בכנסת?
אלי אלאלוף: זו תכנית מפלגתית.
נעה בן שבת: האם הוא מגן על הים, האם הוא מונע מסירות דיג את הדיג?
בני חנוך: זה אנשי המקצוע יחד עם אנשי השירות הם גיבשו את הרשימה, אז עמדו פה על כל מיני נושאים מעולמות התוכן של איכות הסביבה, אז למשל בנושא של הגנה על משאבי טבע, מניעת זיהום ים, כמו שאמרתם, מניעת זיהום קרקע, שזה מוכר כיכול להיות, כל מיני פעילויות קהילתיות שעושים, איסוף המידע, הצגת עמדות, הכנת ניירות עמדה, זה יכול להיות אפילו סיוע בניטור ודיגום, זה יכול להיות סיוע במבצעי ניקוי אם חס וחלילה מתרחש איזה זיהום ים והעמותות גם נרתמות לנקות את הים.
בני חנוך: אותו דבר לגבי מניעת קרינה ומפגעי רעש, יכול להיות השתתפות בניטור ובדיגומים, אותו דבר לגבי קידום עירוניות ובניה ירוקה, זה מתוך המטרה לשמור על שטחים פתוחים, אז יש כל מיני, סדרה של כל מיני פעילויות שעושות עמותות בנושאים האלה, קיימות עמותות שמתעסקות בזה, אני לא יודע ספציפית על מה, אם יש באיזה שהוא מקום מתנדב ומה הוא עושה או מה רוצים שהוא יעשה אבל בהחלט יכול להיות מצבים שאותם מתנדבי שירות אזרחי, לאומי, יסייעו להם באותם תחומים באותם אלמנטים שדיברתי.
נעה בן שבת: זאת אומרת זה יכול להיות גם שדלנות נגיד בנושא נגד בניה - - -, נגד הקמת - - -
בני חנוך: למשל פעילות קהילתית, פעילות ציבורית, הכנת ניירות עמדה, יכולות להיות מגוון רחב של פעילויות כמו בשאר הדברים, יש נושאי תוכן שיכולות להיות מגוון רחב של פעילויות.
בני חנוך: נכון.
נעה בן שבת: וזה מקובל גם על משרד המשפטים?
נעה בן שבת: שהם בעצם יעסקו בפטיציות לציבור נגד בניה פה, נגד בניה שם, כך אתם תפסתם את השירות?
דרור גרנית: אני אומר שאנחנו הקפדנו, לדוגמה היה באחד הניסוחים הקודמים, היה דיון על תכנון ובניה, אני התנגדתי לתכנון ובניה.
דרור גרנית: מבחינתי כל מה שנוגע בסביבה - - -
דרור גרנית: כי לתפיסתי זה- - -
אלי אלאלוף: הם היחידים שיהיו תמימים.
אלי אלאלוף: כל השאר בתכנון ובניה אינטרסנטים.
אלי אלאלוף: למה אתה לא משאיר אותם?
דרור גרנית: מהטעם ששוב, תכנון ובניה נוגע בעולמות משפטיים ובסוגיות של זכויות - - -
אלי אלאלוף: בדיונים, להיות משקיף בוועדה לתכנון ובניה של ישוב.
אלי אלאלוף: שילמדו איך מתכננים להם את ה - - -
דרור גרנית: שוב, זה מביא אותנו לעולמות המשפטיים והעולמות המשפטיים בכוונה, תחום המשפט לא נכנס לרשימת התכנים.
אלי אלאלוף: אז תשים שם חוץ מהדיונים המשפטיים.
נעה בן שבת: הוועדות אגב זה ברשויות המקומיות אז יכול להיות שבכל מקרה הם יכולים להפעיל שם בני ובנות שירות - - -
דרור גרנית: כי הם מתנדבים ברשות המקומית.
דרור גרנית: אבל בסדר, זה שוב פעם, כל מה ש, התפיסה שלי הייתה שכל מה שנוגע לעולמות המשפטיים זה עולמות שהם בהגדרה עולמות של קונפליקט חברתי.
אלי אלאלוף: אז בבקשה תוריד את זה ותשאיר אותם, לדוגמה, מתכננים את בית הספר העתידי.
אלי אלאלוף: מי מתכנן אותו?
אלי אלאלוף: כל הזקנים שלפני מאה שנה גמרו ללמוד.
אלי אלאלוף: לעומת זאת, אם אתה מכניס ויש לי דוגמה בראש, זה לא סודי, תכנון מקווה ישראל לעתיד, הייתה מעורבות של הצעירים, זה מדהים.
אלי אלאלוף: כמה רעיונות נפלאים היו.
אלי אלאלוף: ואם היו לומדים קצת יותר וחוזרים לוועדה בזכותו, עוד יותר טוב היו תורמים לתפיסת העולם של הילד ושל התכנון.
דרור גרנית: במה שקשור לבניה ירוקה למשל, זה כן בפנים.
אלי אלאלוף: גם בתכנון ובניה, זה לא אוטומטית, הם לא ילכו לבית המשפט, אף אחד לא ייקח אותם כעדות.
אלי אלאלוף: אז תמנע מהם, תרשום את זה.
בני חנוך: השר באמת ביקש במכתב התייעצות שיהיה גם רשום, הורידו את זה אני רואה, אבל סיוע להטמעת היבטים סביבתיים בתחום התכנון והבניה.
בני חנוך: זה כמו שהיושב ראש אמר, מדובר פה בסך הכל על עמותות שמייצגים, לא בדרך כלל גופים ציבוריים, גופים ש- - - אפילו יכול בזה להיות ערך מוסף שבאים אנשים צעירים שעוזרים וגם עוזרים להם - - -
אלי אלאלוף: צעירים שיצאו עם מטען מדהים בתחום הזה.
בני חנוך: לכן אני חושב שזה דווקא בהחלט משפטית לדעתנו זה אפשרי.
נעה בן שבת: תזכיר מה ביקשת, ביקשת סיוע בהטמעת היבטים.
בני חנוך: סיוע להטמעת היבטים סביבתיים מתחום התכנון והבניה, קידום העירוניות והבניה הירוקה.
בני חנוך: זה מה שהשר ביקש אחרי חשיבה מקצועית, לדעתנו אין מניעה משפטית.
דרור גרנית: לטעמי אין, בכל הכבוד, אני מציע לא להזכיר את התכנון והבניה ולא להוסיף את הרישא הזאת.
אלי אלאלוף: אתה תכתוב שלא יופיעו בשום, למרות שגם שם, למה שלא יקשיבו?
אלי אלאלוף: למה, אזרח מותר לו ללכת לבית משפט, יש כאלה שאומרים שזו ההצגה הכי טובה בעיר.
דרור גרנית: אדוני היושב ראש, אני אזכיר רגע שכשעשינו את החוק הראשי, המחשבה הייתה שהשירות האזרחי צריך להיות ממלכתי ולא צריך שיהיה שירות אזרחי במקומות שהם נתונים בקונפליקט חברתי או קונפליקט ציבורי עמוק.
אלי אלאלוף: במקומות שיש בהם קונפליקטים לומדים הכי הרבה.
דרור גרנית: בסדר, אבל אנחנו רצינו שזה יהיה ממלכתי כמו שהשירות הצבאי הוא ממלכתי ולהרחיק אותם ממקומות שבהם יש מחלוקת חברתית וציבורית.
אלי אלאלוף: אנחנו פגענו בממלכתיות אם נציגי המשטרה יושבים פה בדיון הזה?
אלי אלאלוף: פגענו בממלכתיות שלהם?
אלי אלאלוף: אז למה השירות האזרחי, מתנדב של השירות האזרחי לא יכול להיות בדיון משפטי בלי להתערב?
דרור גרנית: משום שדיון משפטי בהגדרה הוא דיון שכלול - - -
אלי אלאלוף: הוא שירות ממלכתי מס' 1.
אלי אלאלוף: בתחומים שלו, אני לא מדבר על עבירות - - -
דרור גרנית: התחומים שלו זה בדיוק העמותות שילכו ויגישו, וזה בסדר גמור שהן עושות את זה, אבל אנחנו לפחות בזמן החקיקה שלא נכון, שזה יפגע בממלכתיות, זה גופים שהם עסוקים בקונפליקט עם המדינה או עם הרשויות המקומיות במאבק על מהו האינטרס הציבורי האם האינטרס הציבורי הוא X או האם הוא Y. וזה בסדר גמור שיש את העמותות שעושות את זה, אנחנו לא מבקשים למנוע מהעמותות לעשות את זה, אבל חשבנו שלא נכון ששירות אזרחי שהוא מקבילה לשירות צבאי ושאמור להישאר ממלכתי, יגיע לאותם מקומות של קונפליקט חברתי עמוק.
דרור גרנית: זה בדיוק מוביל אותו למקומות של המאבקים הפוליטיים וצובע את השירות האזרחי בצבעים פוליטיים וכדי לא להגיע למקומות האלה בנינו את מנגנון המסננות ואת מנגנון התפקידים כדי להגיד איזה פעילויות באופן יותר ממוקד ומדויק, זה היה הרציונל.
נעה בן שבת: למרות שכל הבעיות של הקונפליקטים זה יכול להיות גם כשאתה מדבר על מים או על חשיפה של אוכלוסייה לחומרים מסוכנים, אתר פינוי פסולת כזה או אחר אם פוגע - - -
קריאה: וגם כתוב קרקע.
קריאה: קרקע זה תכנון ובניה.
אלי אלאלוף: היות וההחלטות היום הן פה אחד, אתם מנחשים, אז אני אומר לך מראש שאני לא אצביע בשביל הדעה שלך.
נעה בן שבת: אז אדוני, אתה רוצה שיתווסף בפסקה 8 "סיוע בהטמעת היבטים סביבתיים בתחום התכנון והבניה, וקידום העירוניות והבניה הירוקה".
אלי אלאלוף: זה הבית העתידי שלו.
אלי אלאלוף: זה החיים העתידיים.
אלי אלאלוף: אין להם עוד אינטרסים אישיים שם, ולא יהיו עם זכות הצבעה.
אלי אלאלוף: זה נפלא שהם ילמדו דברים כאלה.
אלי אלאלוף: אתם לא יודעים כמה, אתם בסביבה שלכם תסתכלו תראו כמה טעויות על ידי המקצוענים.
אלי אלאלוף: אז תן לראש המדהים של הגיל הזה לפעול גם.
אלי אלאלוף: אז אנחנו לא מקבלים את העצה של משרד המשפטים.
אלי אלאלוף: אבל עם כבוד אליך.
אלי אלאלוף: תשאירו להם שיתעניינו בבעיות האמיתיות.
דרור גרנית: אוקיי.
מיכל וולדיגר: יש לי עוד הערה קטנה.
מיכל וולדיגר: משהו קטן.
מיכל וולדיגר: לא גדול כמו תכנון ובניה.
מיכל וולדיגר: בנושא של בעלי חיים, לנו יש היום מתנדבים ומתנדבות בתחום של טיפול בבעלי חיים בגני חיות, בבתי ספר שיש בהם פינות חי.
מיכל וולדיגר: זה לא מוזכר פה.
מיכל וולדיגר: התלבטתי אם להעלות את זה בחינוך או להעלות את זה פה, אבל יש גם שם, וזה לא מופיע.
אלי אלאלוף: תכניסו את זה בחינוך.
דרור גרנית: בחוק מוגדר התחום טיפול בבעלי חיים.
מיכל וולדיגר: אבל פה אתם מדברים על בעלי חיים נטושים או פגועים.
מיכל וולדיגר: הם לא פגועים.
אלי אלאלוף: אני מציע שהחקיקה צריכה להיות כזאת:
אלי אלאלוף: אם זה מוסדי ויש פיקוח של המשרד לאיכות הסביבה, אז שם.
אלי אלאלוף: אם זה חינוך אז תשאירו את זה - - -
מיכל וולדיגר: אבל זה לא כתוב שם.
מיכל וולדיגר: לא כתוב לא פה ולא שם.
קריאה: הדרכה בגני חיות?
מיכל וולדיגר: לא, גם טיפול בבעלי חיים עצמם.
חזי חזן: אני מעמותת בת עמי.
חזי חזן: אני מחלק את זה לשתי אוכלוסיות, האוכלוסיות הרגילות והאוכלוסיות בעלי צרכים מיוחדים ונוער בסיכון.
חזי חזן: יש לנו המון מתנדבים שנמצאים בחוות טיפוליות שמגיעים להדרכות מבתי ספר לחוות האלה, יש לנו בגני חיות, בפארקים לאומיים ששייכים לעירייה או לחברות עירוניות.
נעה בן שבת: אז אולי זה יחד עם הדרכת טיולים.
נעה בן שבת: יש סעיף בחינוך והדרכת טיולים.
מיכל וולדיגר: לא, זה בטיפול בחיות.
קריאה: התחום מוגדר כהגנת הסביבה וטיפול בבעלי חיים.
קריאה: זה נכון שבתיאורי התפקידים התמקדנו בהגנת הסביבה ואני מסב את תשומת ליבנו שיש תיאורי תפקיד קיימים שאנחנו רוצים לשמור אותם, באמת בגני חיות, מקומות כאלה שזה לאו דווקא הדרכה.
קריאה: הם בגני החיות מטפלים בבעלי חיים.
קריאה: מכיוון שיש תחום כזה, אין סיבה שלא תהיה תיאור פעילות כזאת.
קריאה: כרגע אין את זה.
נעה בן שבת: אז מה אתה מציע להכניס את זה פה בסיוע בטיפול בשמירת בעלי חיים במצוקה - - -
מיכל וולדיגר: לא צריך מצוקה.
מיכל וולדיגר: למחוק את המצוקה.
מיכל וולדיגר: טיפול בבעלי חיים.
נעה בן שבת: לא, אנחנו לא רוצים שזה יהיה טיפול נגיד בחיות משק, לא רצינו שזה יהיה טיפול בחווה או במקום פרטי.
מיכל וולדיגר: אבל זה כן בחווה, חווה טיפולית.
נעה בן שבת: לא, חווה למטרה לימודית.
נעה בן שבת: זאת אומרת או שזה בעלי חיים שהם בעצמם במצוקה, נטושים או פגועים, או שהם למטרת הדרכת נוער או - - -
מיכל וולדיגר: או טיפול.
נעה בן שבת: או שנחזיר את זה לנושא של החינוך.
מיכל וולדיגר: זה גם וגם.
דרור גרנית: ברווחה למשל שמנו "סיוע לאימון בהכשרה של כלבי נחיה לאנשים עם מוגבלויות או חיות שירות לאנשים עם מוגבלויות" אם את אומרת לי מישהו יתנדב בחוות סוסים ואליה מביאים ילדים עם מוגבלות א', ב', או ג', והוא מטפל בסוסים - - -
נעה בן שבת: זה לא חיית שירות.
נעה בן שבת: זה סוס, הסוס בחווה שאליה מגיע הילד פעם בשבוע זה לא נחשב חיית שירות.
קריאה: זה טיפול פארא רפואי, זה בתחום הבריאות.
קריאה: הדרכה שנתית זה בחינוך.
קריאה: יש הרבה אוכלוסיות מיוחדות ונוער בסיכון נמצאים בתחום הזה.
קריאה: אני הייתי מציע "סיוע בטפול ובשמירה על בעלי חיים בגופים שבהן מתקיימת הדרכה לגבי בעלי החיים" או בבעלי חיים במצוקה, נטושים או פגועים.
קריאה: ששם זה לא חייב להיות.
נעה בן שבת: זאת אומרת או שהיעד הוא ביצוע הדרכה או מתן טיפול לבני אדם אתה מתכוון?
אלי אלאלוף: חבר'ה יש לי בעיית זמן.
דרור גרנית: רק נחדד מה לא.
דרור גרנית: חוות פרטיות שעושות אימון רכיבה - - -
מיכל וולדיגר: לא יכולה להפעיל, בוודאי.
אורנה קוטלר: פרטית לא נכנסת לפה.
דרור גרנית: אני יודע למה אני דואג.
דרור גרנית: יהיו עמותות למיניהן אז הן יתאגדו כעמותות וכחל"צים ויהיה בהן פינת חי שהתפקיד שלה זה שמביאים את הילדים בשבת לראות ארנבונים וללטף את הארנבונים בשבת עם הילדים.
דרור גרנית: זה סבבה, אבל זה לא צריך להיות שירות אזרחי.
אלי אלאלוף: השירות האזרחי לא מופעל בשבת.
מיכל וולדיגר: אם ילד עם מגבלות, באמת הטיפול שלו באותו ארנב שאחר כך ישרת את כל האנשים שיבואו לבקר אותו בשבת, זה יעזור גם לילד וגם לסביבה, למה לא?
קריאה: אבל יש גם מבוגרים בעלי מוגבלויות שעוזרים להם בעלי חיים, לא רק ילדים.
מיכל וולדיגר: אני רק ביקשתי להכניס את זה לאחד מהדברים או לכולם.
מיכל וולדיגר: כי זה פשוט לא נמצא.
נעה בן שבת: אדוני אנחנו ננסח את רוח הדברים שאנחנו מדברים על או בעלי חיים במצוקה נטושים או פגועים או טיפול בבעלי חיים בגופים שבהם ניתנת או הדרכה או טיפולים, כשהכוונה לא הדרכה לרכיבה על סוסים אלא הדרכה לימודית.
נעה בן שבת: פעילויות בתחום 9.
נעה בן שבת: השירות בתחום הבטיחות בדרכים יהיה בפעילויות אלה לשם שיפור הבטיחות בדרכים הבטיחות של כלל האוכלוסייה בישראל, לרבות תושבי ישראל באזור;
נעה בן שבת: דרכים; גם פה חשבנו שהסיוע למניעת תאונות דרכים כנראה בדרך של הדרכה ולא בדרך אחרת.
נעה בן שבת: מוקדש לזה סעיף נפרד כי - - -
קריאה: זה לא תאונת דרכים.
קדרון דן: אני מעמותת תנו יד לחירש, נכים למען נכים.
קדרון דן: אני עוסק 36 שנה בנושא של בטיחות בדרכים.
קדרון דן: נושא פעילות בטיחות בדרכים צריכים להיות אנשים שמבינים כל מה שקורה בבטיחות בדרכים ולא אנשים שבאים ואומרים "תראו, כך חוצים, כך חוצים".
קדרון דן: צריך להסביר לכל האנשים, צריך להסביר להם איך חוצים מעבר חציה, איך חוגרים וכל הדברים האלה, כי אנחנו גמרנו את שנה שעברה עם 360 הרוגים בגלל שה- - -
אלי אלאלוף: לא כולם במעברי חציה, פליז.
קדרון דן: אני מסביר, כבוד היושב ראש, זה כל מה שקשור לנושא של בטיחות בדרכים צריך להסביר את זה טוב כי זו נקודה מאוד רגישה.
מוטי אלמליח: הם עוברים הדרכה עם ערכות הדרכה מסודרות, הרלב"ד - - -
קדרון דן: בסדר, אני גם משומרי הדרך אז אני מכיר.
עמיחי תמיר: אם אפשר להוסיף תינוקות וילדים.
נעה בן שבת: תינוק הוא גם ילד.
נעה בן שבת: ילד זה מ-0 עד - - - פעילויות בתחום 10.
נעה בן שבת: (א) השירות בתחום בטחון הפנים יהיה בפעילויות אלה לשם שיפור בטחון הפנים הבטיחות של כלל האוכלוסייה בישראל, לרבות תושבי ישראל באזור;
משה אלפנדרי: יש פה טעות קולמוס אולי.
משה אלפנדרי: זה צריך להיות שמירה על שלום הציבור ובטחונו.
נעה בן שבת: אבל לא זה מה ש, הסעיף המסמיך לא דיבר על זה.
נעה בן שבת: אנחנו לקחנו את זה מהנוסח של הסעיף המסמיך.
נעה בן שבת: 65.
נעה בן שבת: שיפור איכות החיים או הבטיחות.
משה אלפנדרי: לדעתי זה טעות פשוט בסעיף 9.
נעה בן שבת: לא, אנחנו לקחנו את ההוראות מתוך סעיף 65(ב) וזה פשוט הועתק פה וכמו שהועתק גם לתחומים האחרים שבסעיף 65(ב).
נעה בן שבת: לא ברור איך בעצם משתלבים משרתי השירות הלאומי או ההתנדבות הקהילתית בשמירה על בטחון הציבור.
דרור גרנית: אני רוצה לציין ברשות היושב ראש שהסעיף הזה הוא סעיף שאנחנו נותרנו במחלוקת מאוד עמוקה עליו.
דרור גרנית: בעצם התקנות האלה נועדו לתחום ולגדור את הפעילויות ואת התפקידים שבהם אפשר לעשות שירות אזרחי בגופים פרטיים.
דרור גרנית: כל התקנות האלה מתייחסות לגופים פרטיים ולא לגופים ציבוריים ולכן הדיון על גופים פרטיים שעוסקים בביטחון הציבור זה בהגדרה של מעורר את השאלה, אבל גם השאלה של התפקידים הספציפיים בעצם לא נתחמו פה, לא הוגדרו פה בשום גדר קונקרטית.
דרור גרנית: לכן הסעיף 10 הוא בעיני מאוד בעייתי ואנחנו לא הצלחנו להגיע לנוסח שהוא - - -
אלי אלאלוף: לא ישבתם ביניכם?
דרור גרנית: ישבנו, התכתבנו, דיברנו, התווכחנו, טלפונים, לא הצלחנו להגיע ל- - -
אלי אלאלוף: אדון אלפנדרי מה אתה אומר?
משה אלפנדרי: קודם כל חשוב לי לציין שבניגוד לפעילויות בתחומים אחרים שהוזכרו פה הפעילויות המתבצעות כאן על ידי הארגונים הן עצמאיות, אין שיתוף פעולה עם המשטרה, אנחנו לא מכירים את הפעילויות האלה, לכן אנחנו לא יכולים להגיד שכל פעילות אכן מסייעת למשטרה, בין אם זה שמירה על בטחון הציבור או שמירה על רכוש.
משה אלפנדרי: זו נקודה מאוד בעייתית, אנחנו לא מכירים את הפעילויות של הארגונים או מי עומד מאחוריהם.
נעה בן שבת: אם אתם לא מכירים אז אתם לא יכולים בעצם להסביר לנו מה זה סיוע לשמירה על בטחון הציבור וגם לא בפסקה 12, סיוע לשמירה על רכוש הציבור וקרקעות המדינה, גם זה בעצם אתם לא יודעים על מה מדובר, וזה אפילו לא בתיאום אתכם אתה אומר, - - -
משה אלפנדרי: אנחנו לא מכירים את הפעילויות האלה, זה לא בתיאום איתנו.
משה אלפנדרי: אני לא יכול להגיד שזה מתנגש כי אני לא יודע באמת מה הפעילויות.
משה אלפנדרי: יש רק ארגון אחד שהוא מאוד מוכר, שאני מניח שרוב הפעילות מרוכזת על ידי אותו ארגון, אבל זה לא מבוצע בשיתוף פעולה על ידי המשטרה.
אלי אלאלוף: אני יכול להגיד לך מניחוש שלי שאלה פעולות מאוד אטרקטיביות.
מוטי אלמליח: גם אטרקטיביות, גם חשובות.
נעה בן שבת: איזה פעולות?
מוטי אלמליח: ארגון השומר החדש, יש שם המון מתנדבים, שדווקא בימים האלה שאנחנו עדים לכל השריפות והדברים, מי שמתריע על שריפות בזמן אמת זה אותם מתנדבים שנמצאים בארגון השומר החדש.
מוטי אלמליח: אם אנחנו מדברים על גניבות חקלאיות ולא חסר מקרים, שאותם מתנדבים באים ומראים נוכחות בשטח, ביערות, בשטחים החקלאיים - - -
אלי אלאלוף: אבל למה אתם קושרים את זה לביטחון פנים?
קריאה: זה התחום בחוק.
קריאה: התחום בחוק הוא בטחון פנים.
קריאה: הגענו להסכמה גם עם המשרד לביטחון פנים לגבי הניסוח מבחינתנו, זה לא עם משרד המשפטים, זה רק בטחון הפנים, שיישאר פה רק תפקיד אחד שייקרא "סיוע לשמירה על בטחון הציבור ורכושו" ומבחינתנו אפשר למחוק את פסקה 2.
קריאה: קיבלנו כן את הערת משרד המשפטים שכמובן הם לא יישאו נשק.
אלי אלאלוף: למה ילד בן 18 אסור לו לשאת נשק?
קריאה: אנחנו לא רוצים, אם הוא מתנדב במשטרה - - -
דרור גרנית: אנחנו עוסקים באוכלוסייה שבהגדרה, נקודת הפתיחה בכלל להכנס לתוך המסגרת הנורמטיבית היא שהם הופטרו משירות צבאי ולכן לא ברור - - -
אלי אלאלוף: אבל ברגע שהם לא משרתים בצבא, אסור להם לשאת נשק?
דרור גרנית: זה לא כלל גורף, אבל קשה לראות למה אדם שיכול לשאת נשק וכשיר לשאת נשק - - -
קריאה: היא בת דתיה, ביקשה פטור משירות צבאי.
יואב ארבל: מותר לו לשאת נשק אבל לא לצורך - - -
קריאה: בחורה דתית, מותר לה לשאת נשק - - -
אלי אלאלוף: מחכים לי בחוץ אנשים לישיבה הבאה.
נעה בן שבת: אדוני השאלה אם משאירים את זה, מה שכתוב בסעיף ב', הפעילויות המנויות בתקנת משנה (א) יאומצו בכפוף לכך שמתנדב לא יישא כלי יריה לצורך ביצוע פעולות אלה ובכפוף לכל דין.
קריאה: עוד לפני שאנחנו מגיעים לב' מה עם א'?
קריאה: מותר לו גם לקבל רישיון לנשק אישי, אבל לא לצורך הפעילות הזאת.
קריאה: לצורך הפעילות אנחנו לא רוצים שיהיה להם נשק.
קריאה: עצם הנוכחות שלהם בשטחים האלה והפטרולים שהם עושים, הם מרחיקים גנבים מגניבות חקלאיות - - -
אלי אלאלוף: אתם לא רוצים שבמסגרת התפקיד יישא נשק.
קריאה: מלווה טיולים לא יכול לשאת נשק?
דרור גרנית: זה לא במסגרת הזאת.
דרור גרנית: ודרך אגב, גם ספק רב.
אלי אלאלוף: עד עכשיו לא היו מתנדבים שנשאו נשק?
קריאה: כמה שידוע לי, מתנדבים בשומר החדש ועל זה מדובר, הם בלי נשק.
אלי אלאלוף: תעזוב את השומר החדש, לפני שהוא הוקם ולא היו שריפות סתם וונדליזם כזה, לא היה אף תחום שהיה מותר לו לשאת נשק?
קריאה: היה מלווה טיולים.
דרור גרנית: סליחה, מלווה טיולים זה לא בתוך המסגרת של הדבר הזה, זה בחינוך.
דרור גרנית: שנית - - -
אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד לכם, בשלב זה אני אלך עם משרד המשפטים, שבמסגרת תפקידם הם לא יכולים לשאת נשק.
אלי אלאלוף: אבל אם תבדקו ותרצו להוסיף תתקן את התקנה.
יואב ארבל: אבל מה אומרת התקנה, מה בעצם נשאר לנו?
נעה בן שבת: נשאר לנו הסיוע לשמירה על בטחון הציבור ורכושו.
יואב ארבל: זה מאוד מאוד רחב.
יואב ארבל: חייבים לצמצם את זה.
אלי אלאלוף: לא, זה מספיק טוב.
אלי אלאלוף: בעיני זה מספיק טוב.
אלי אלאלוף: אפשר להצביע ברשותכם.
אלי אלאלוף: נמנעים – אין תקנות שירות אזרחי (גוף מפעיל), התשע"ח-2018 אושרו.
אלי אלאלוף: היום ה-13 בספטמבר 2018, ד' בתשרי תשע"ט.
אלי אלאלוף: טי"ת זה טוב.
אלי אלאלוף: רק טוב לעם ישראל ולכל תושבי המדינה.
אלי אלאלוף: השעה 09:35, אנחנו אמורים לדבר על הצעת תקנות לביטוח הלאומי לילד נכה.
אלי אלאלוף: מי מטעם הביטוח הלאומי, בבקשה.
רועי קרת: בוקר טוב, התיקון שאנחנו מביאים פה הוא סמנטי בלבד, בעקבות פניות של ציבור של מבוטחים, הורים לילדים, שלא הבינו למה ההגדרות משתמשות במונח "השגחה" כדי לתאר את הרמה הנמוכה יותר של הזכאות ובמונח "נוכחות" כדי לתאר את הרמה הגבוהה יותר במדרג הזכאות.
רועי קרת: היום המילים בהגדרות הן "השגחה קבועה" או "נוכחות קבועה", ואכן זה לא תמיד ברור, ולא ראינו מקום להתעסק עם השאלות האלה.
רועי קרת: אנחנו מבקשים בהגדרות – אני מדגיש שוב, זה סמנטי בלבד, זה רק לשנות את השם של ההגדרה, זה לא משפיע על התוצאה.
רועי קרת: במקום שזה ייקרא "השגחה קבועה" ו"נוכחות קבועה" – להשתמש במילה "השגחה" לשתי ההגדרות באופן שיבהיר את המדרג.
רועי קרת: הרמה הנמוכה תהיה "השגחה חלקית" והרמה הגבוהה תהיה "השגחה מלאה".
רועי קרת: זה מבטא בצורה יותר טובה את ההבדל בין הזכאות ל-50% גמלה ובין 100% גמלה.
אלי אלאלוף: כל שאר התנאים נשארים כפי שהם?
רועי קרת: התנאים נשארים כמו שהם.
רועי קרת: לא נגענו בתוכן של ההגדרה אלא רק בשם של ההגדרה.
אלי אלאלוף: האם מישהו רוצה להתייחס?
אלי אלאלוף: היות שקיבלתי שיעור פרטי כמה שניות לפני כן וכפי שגם הסבירה לי היועצת המשפטית שלנו, אני מרגיש נוח עם הבקשה שלכם לעשות את השינוי.
אלי אלאלוף: זה לא סמנטי, זה לפנות לציבור בצורה מובנת.
אלי אלאלוף: זה הרבה יותר חשוב מסמנטיקה.
אלי אלאלוף: את זה תשאירו לאוניברסיטאות או לאקדמיה, שעוד לא מצאה שם עברי לעצמה.
אלי אלאלוף: אם כבר, זו פנייה טובה יותר, מובנת יותר לציבור שאמור לקבל את השירות.
אלי אלאלוף: כדאי שתתייחסו לנקודה הזאת בהתאם לזה.
אלי אלאלוף: אפשר לקרוא?
נעה בן שבת: תקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה) (תיקון מס' 2), התשע"ט-2018 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 222 ו-400 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולח התשנ"ה-1995 (להלן – החוק), לאחר שנועצתי במועצת המוסד לפי סעיף 12 לחוק, ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 1
נעה בן שבת: בהגדרה ״ילד הזקוק להשגחה קבועה של הזולת״, במקום ״קבועה״ יבוא ״חלקית״.
נעה בן שבת: תיקון תקנה 2
נעה בן שבת: תיקון התוספת הראשונה
נעה בן שבת: תיקון התוספת השנייה
נעה בן שבת: אנחנו רואים שכל מה שמדובר שהופך להיות השגחה חלקית זה המדרג הנמוך יותר, ומה שהופך להיות השגחה מלאה זה מה שהיה קודם "נוכחות קבועה" והופך להיות "השגחה מלאה", והוא הרמה הגבוהה יותר של הגמלה בהתאמה.