GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אייל גבאי: אחד התנאים לחיבורן של בריכות חדשות למערכת האספקה שלנו זה בדיקה, כלומר בודק שלנו מגיע לבריכה ואם היא בסדר הוא מחבר אותה.
ג'ודי וסרמן: האם זה שונה ממה שנהוג עד עכשיו לגבי מתקנים או בריכות חדשות, או שזה רק הסדרה של הכללים הקיימים?
אייל גבאי: בחקיקה העכשווית אין התייחסות לבריכות שחייה.
אייל גבאי: כל הטיפול היה על בסיס תקנות אחרות ועל מידת הרלוונטיות שלהן לבריכות השחייה.
אייל גבאי: פה נעשה טיפול הרבה יותר מקיף וכוללני בהתייחסות לבריכות שחייה.
אייל גבאי: יש דברים שהם במידה מסויימת חדשים.
ג'ודי וסרמן: כמו מה?
יאיר פרץ: תן לנו הסבר טכני.
אייל גבאי: יש אזורים מרוחקים מאזור המים.
אייל גבאי: ככל שאנחנו רחוקים מהמים רמת הסכנה נמוכה, וככל שקרובים לאיפה שנמצאים המים רמת הסכנה גבוהה יותר.
אייל גבאי: ככל שנמצאים יותר קרוב למים נדרש ציוד הרבה יותר מוגן, כלומר נדרשת רמת מתח נמוכה יותר כדי שמי שיימצא בסביבה סכנת ההתחשמלות שלו תהיה נמוכה, וככל שמתרחקים הדרישה נמוכה יותר.
יאיר פרץ: יש לכם איזו שהיא אינדיקציה על כמות האנשים שהתחשמלו בבריכות שחייה?
איגור סטפסקי: במשרד העבודה יש את הסטטיסטיקה על כמות המקרים שהיו.
ג'ודי וסרמן: יש כאן הוראת תחולה כך שהתקנות יחולו על כל מתקן שיותקן בבריכה לאחר תחילתן, והוראת מעבר שאומרת שהמתקן הקיים בבריכה ערב תחילתן של התקנות יותאם לדרישות התקנות תוך 5 שנים מיום התחילה.
ג'ודי וסרמן: לא נראה לכם פרק זמן ארוך מידי מאחר ומדובר בנושא בטיחותי?
ג'ודי וסרמן: האם לא נכון להחיל חלק מהתקנות האלו באופן מיידי, כמו למשל תקנה 11- מכשירי חשמל?
ג'ודי וסרמן: זה מסוג ההוראות שאפשר מיד או באופן יחסית מיידי להחיל.
ג'ודי וסרמן: לא צריך 5 שנים בשביל זה.
ג'ודי וסרמן: אני מבינה שככל שמדובר בתשתיות או במבנה יש צורך בזמן ארוך יותר.
ג'ודי וסרמן: האם אפשר להחיל חלק מהתקנות באופן מיידי?
אייל גבאי: הסעיפים הרלוונטיים בקטע הזה הם די מצומצמים.
אייל גבאי: מדובר בתקנות שעובדים עליהן כבר כמה שנים טובות.
אייל גבאי: התקיים דיון על הקטע הזה, כאשר המסקנה הסופית היתה שלא כדאי להיכנס לתחום הזה כי זה יסבך את המצב.
איגור סטפסקי: אני רוצה לציין שאותה בריכה כבר נבדקה על ידי חברת חשמל כמתקן חשמלי.
אייל גבאי: הגישה העכשווית היא קצת יותר מחמירה.
אייל גבאי: ברגע שלא היה כתוב כלום, הגישה היתה להחמיר כי אף אחד לא ידע איך לנהוג, אבל ברגע שהדברים כתובים, הם במקרים מסויימים קצת מקלים.
יאיר פרץ: מי בעד אישור התקנות?
יאיר פרץ: בעד – 1
אולגה רזניקוב-גבאי: המטרה של התקנת התקנות האלו היא להסדיר את נושא הבטיחות במיתקן חשמלי בבניין רב קומות.
אולגה רזניקוב-גבאי: הנושא הזה לא הוסדר עד כה בחקיקה, לכן היה צורך להסדיר את זה בתקנות.
יאיר פרץ: תסבירי לנו מה זה מתקן חשמלי ציבורי.
אייל גבאי: בכל בניין רב קומות יש את המתקנים הפרטיים של כל אחד מהדיירים, ויש את המתקן שמשרת את כולם.
אייל גבאי: המתקן שמשרת את כולם זה אומר גנרטור, מעליות, כל מיני התקנים לשאיבת מים, התקנים לגילוי אש, לתאורה וכן הלאה.
אייל גבאי: התקנות האלו מגדירות כיצד הוא צריך לתכנן את מתקן החשמל הציבורי, שמשרת את כל הדיירים באותו בניין.
יאיר פרץ: מה היה קיים עד היום?
אייל גבאי: עד היום לא היתה התייחסות פרטנית.
אייל גבאי: יש תקנות אחרות שנוגעות בנושא הזה בנקודות מסויימות, לא בצורה כוללנית כמו פה.
אייל גבאי: רוב הדברים שכתובים פה גם נעשים בשטח.
אייל גבאי: הם נעשים בשטח על בסיס כל מיני תקנות זרות או דברים שנעשים בעולם.
אייל גבאי: פה מדובר בתקנות יחודיות לגבי מה נדרש ומה צריך לעשות.
אייל גבאי: יש פה גם נושא של בדיקה תקופתית של המתקנים האלה.
אייל גבאי: אנחנו רואים שפעם בתקופה מסויימת צריך לבוא ולבדוק שכל המערכות.
אייל גבאי: .
שירלי אברמי: מי צריך?
אייל גבאי: חברת החשמל בודקת מתקנים חדשים.
אייל גבאי: לגבי מתקנים קיימים, מי שצריך לבדוק אלה בודקים מטעם משרד העבודה.
אייל גבאי: הם בפנייה מתאימה יבואו לבצע את הבדיקה, כאשר אם מתגלים ליקויים צריך לתקן אותם.
יאיר פרץ: למי פונים?
אייל גבאי: כמו שועד הבית מזמין מידי פעם בודק מעליות, כך הוא יצטרך פעם בשנתיים לפנות לבודק חשמל שיבדוק את מערכת החשמל הציבורית של כולם ולתת דוח בדיקה.
אייל גבאי: אם אותו בודק מוצא ליקויים משמעותיים, מתפקידו לדאוג לכך שיבואו ויתקנו את הליקויים.
יאיר פרץ: כל זה בתמורת תשלום?
אייל גבאי: כן, כמו כל דבר.
יאיר פרץ: מי בעד תקנות החשמל (מיתקן חשמלי ציבורי בבניין רב קומות), התשס"ג-2002?
נועם ברוימן: לפי סעיף 17(ד) בחוק משק החשמל, הוסמך שר התשתיות הלאומיות לקבוע כללים ותקנות לגבי מקרים שבעל רשיון ספק שירות חיוני, שנכון לשנת 2002 זאת חברת החשמל, יכול לנתק חשמל ביוזמתו.
נועם ברוימן: לא מדובר פה במקרים שצד ג' כלשהו פגע או כוח עליון פגע.
יאיר פרץ: מה ההבדל בין מה שאתם רוצים לשנות למצב הקיים?
נועם ברוימן: בשעתו היו כללי אספקת חשמל לצרכנים, שאושרו על ידי מינהל החשמל במשרד האנרגיה.
נועם ברוימן: אלה היו כללים שנוסחו על ידי חברת חשמל, באוריינטציה של חברת החשמל.
נועם ברוימן: אנחנו באים לצמצם את עילות הניתוק שיש לחברת החשמל.
יאיר פרץ: האם עד היום חברת חשמל על פי שיקול דעתה הבלעדי החליטה לנתק?
נועם ברוימן: לא.
נועם ברוימן: היו תקנות מאוד רחבות, שעברו את אישורו של שר האנרגיה והתשתיות, שהסדירו הרבה מקרים שבהם יכול בעל רשיון ספק שירות חיוני לנתק את החשמל לצרכן.
יאיר פרץ: תן לנו דוגמה.
נועם ברוימן: יש למשל מצב שצרכן הפר הוראות כל דין הנוגעות למתקן חשמל בחצריו.
נועם ברוימן: הוראות כל דין יכולות להיות גם הוראות כל דין שלא שייכות לחשמל ולא שייכות לבטיחות.
נועם ברוימן: גם אם בעל רשיון הספק השירות החיוני לא עשה שימוש כוחני בהגדרות האלו, עדיין הניסוחים היו דרקוניים לכל המקרים של אי תשלום.
יאיר פרץ: מה הסמכות של חברת החשמל היום לנתק את החשמל במקרה של אי תשלום?
נועם ברוימן: לגבי הסנקציות של הניתוק יש כללים שעדיין בתוקף.
יאיר פרץ: פנו אלי משפחות שגורלן הכלכלי לא שפר עליהן, ואחרי חודש שהן לא שילמו חברת החשמל ניתקה להן את החשמל.
יאיר פרץ: כשפניתי לחברת החשמל.
יאיר פרץ: השאלה מה שיקול הדעת בנושאים האלה.
נועם ברוימן: אחת מעילות הניתוק שמופיעה בתקנה 4(1) זה עניין של אי פירעון חשבון.
נועם ברוימן: זה בפירוש עילה לנתק את החשמל.
נועם ברוימן: אם חברת החשמל לא יכולה לגבות מצרכן חוב, מי שנושא בעלויות האלה זה שאר הצרכנים.
נועם ברוימן: גם חוק משק החשמל וגם הרשות לא יכולים לאפשר כל מיני עלויות של סיבסוד צולב.
יאיר פרץ: מקבלים איזו שהיא התרעה לפני כן?
נועם ברוימן: יש נוהלים של התרעה.
נועם ברוימן: התקנות מפנות פה לאמות המידה שקובעת הרשות.
נועם ברוימן: אמות המידה שקובעת הרשות קובעות איך הנוהל.
נועם ברוימן: אם אתה או אני לא שילמנו את חשבון החשמל, חברת החשמל צריכה לעשות X,Y,Z תהליכים, כמו להודיע לי 7 ימים מראש, 14 יום מראש לפני וכו'.
ג'ודי וסרמן: מה הכללים היום?
אורית פרקש-כהן: לפי חוק משק החשמל, הרשות לחשמל עוסקת בקביעת התעריף שכל צרכן חשמל משלם בחשבון החשמל השוטף שהוא מקבל מידי חודש.
אורית פרקש-כהן: מדובר בתעריפים שהרשות קובעת לגבי כל בעל רשיון ספק שירות חיוני.
אורית פרקש-כהן: היום בעל רשיון ספק שירות חיוני זה כל בן-אדם שמוליך או מחלק חשמל.
אורית פרקש-כהן: היום זה חברת החשמל הישראלית וחברת החשמל המזרח ירושלמית לגבי מזרח העיר ירושלים ושטחים אחרים.
אורית פרקש-כהן: בתקנות שנעשו ביוזמת משרד התשתיות מפנים לאמות המידה שקבעה הרשות.
אורית פרקש-כהן: בעניין הזה יש לנו מחלקת פניות ציבור, שמפקחת על הדברים האלה.
אורית פרקש-כהן: ברגע שצרכנים לא מקבלים מענה הולם במחלקת פניות הציבור, שהיא מחלקה מאוד גדולה בחברת החשמל, הם מגיעים אלינו ואנחנו בודקים אם חברת החשמל נהגה לפי אמות המידה.
יאיר פרץ: הרשות שלכם היא רשות סטטוטורית?
אורית פרקש-כהן: כן, מדובר ברשות סטטוטורית.
נועם ברוימן: יש להם תקציב עצמאי.
נועם ברוימן: יו"ר הרשות לא כפוף לשר התשתיות.
נועם ברוימן: זה המצב החוקי.
יאיר פרץ: כמו הרשות לצרכנות?
אורית פרקש-כהן: כמו הרשות להגבלים עסקיים.
נועם ברוימן: כלל הברזל הוא שבעל רשיון ספק שירות חיוני יתן שירות לכלל הציבור באמינות וביעילות, בהתאם לאמות המידה של הרשות.
נועם ברוימן: צריך מנגנון שיגיד באיזה מצבים בעל הרשיון הזה לא חייב לספק את השירות הזה.
ג'ודי וסרמן: את מוכנה לפרט לוועדה את אמות המידה לעניין ההודעה המוקדמת והניתוק?
דוד בולר: צריך להבטיח את היכולת של ספק שירות חיוני למלא את תפקידו.
דוד בולר: צריך להיות ברור שאם ספק שירות חיוני לא יקבל תמורה עבור המוצר שהוא יספק לאורך זמן, או שהוא לא יוכל לתפקד, או שאחרים יצטרכו לשאת בנטל הכלכלי של אותו ספק.
דוד בולר: הכללים שהיו קיימים עד היום לא נקבעו על ידי חברת החשמל.
דוד בולר: נכון שהצענו כללים, אבל תמיד הם התקבלו על ידי השר ופורסמו על ידי השר.
דוד בולר: אנחנו לא היינו אף פעם אוטונומיים לקבוע כללים כפי שרצינו.
דוד בולר: כשקוראים את אותם כללים הפוך, רואים מה אסור לנו לעשות.
דוד בולר: כל דבר שלא צויין שם שמותר לנו לעשות, אסור לנו לעשות.
דוד בולר: אם הלקוח משלם את החשמל ולא קרה אחד מהדברים שהופיעו בכלל 18 לכללים, זאת אומרת שאסור לנו לעשות אותו.
דוד בולר: אם עשינו, היינו צריכים להיתבע.
דוד בולר: אנחנו לא מפסידים בבתי משפט כאשר צרכנים תובעים אותנו.
דוד בולר: יש מעט מקרים כאלה.
דוד בולר: השר יצחק מודעי, שהיה ממונה על חברת החשמל, אמר שמי שלא משלם חשבון חשמל צריך לנתק לו את החשמל מבלי לתת לו התראה.
דוד בולר: הוא אמר שמספיק שנכתוב בחשבון שאי תשלום במועד יכול לגרום לניתוק אספקת החשמל.
דוד בולר: אנחנו נלחמנו נגד ההחלטה ואמרנו שהיא לא הגיונית.
דוד בולר: למרות שהיא כתובה בכללים, לעולם לא נהגנו על פיה.
דוד בולר: תמיד נתנו התראות לפני הניתוק.
דוד בולר: בצד הפורמאלי ההתראה צריכה להינתן פעם אחת לפחות.
דוד בולר: בהוראות הפנימיות של חברת החשמל, שמחמירות בהרבה לעומת מה שמותר על פי הדין, אנחנו נותנים קודם כל תזכורת, אחר כך התראה.
דוד בולר: יש הוראה פנימית שאומרת לא לנתק אם זה רק חשבון אחד, מבלי שנותנים אפשרות ללקוח לשלם.
דוד בולר: אחרי שגם זה קורה, אנחנו שולחים התראה נוספת חמורה יותר.
דוד בולר: רק אז אנחנו באים לנתק.
דוד בולר: לא קיים עוד גוף אחד במדינת ישראל שמוכן לגבות את החשבון כאשר בא נציגו לנתק את השירות.
דוד בולר: גם את זה אנחנו עושים.
דוד בולר: יש הוראה פנימית לעובדי החברה שאם הלקוח מוכן לפרוע את החשבון או אפילו להרים טלפון בנוכחות העובד ולהסדיר תשלום באמצעות כרטיס אשראי, לא לנתק לו את החשמל.
דוד בולר: אני לא מדבר על כך שכשיש פניות של לקוחות ישירות אלינו אז יש גישה מאוד סלחנית עם הסדרי תשלומים.
דוד בולר: אנחנו באים לאקט הניתוק רק כשאנחנו בדעה שאין מה לעשות.
אורית פרקש-כהן: אמות המידה מוסדרות באמת מידה ב(2) שפירסמה הרשות לחשמל.
אורית פרקש-כהן: הרשות הפרידה בין שירותים שבוצעו לשירותים שלא בוצעו.
אורית פרקש-כהן: יש כל מיני סוגים של צרכני חשמל.
אורית פרקש-כהן: צרכני החשמל שלגביהם שאלת זה אנשים שמשלמים בגין משהו שבוצע.
אורית פרקש-כהן: באמת מידה ב(2(4)(2) קבוע שהמועד האחרון לתשלום חשבון צריך להיות לפחות 11 יום ממועד הפקת החשבון, או 14 יום ממועד הפקת חשבון דו-חודשי.
אורית פרקש-כהן: צרכן יכול לפרוע את החוב עד למועד האחרון לתשלום ללא ריבית.
אורית פרקש-כהן: אם חלף שבוע מהמועד האחרון לתשלום והצרכן לא פרע את החשבון, ישלח ספק השירות החיוני לצרכן תזכורת לתשלום החוב או התראה לפני ניתוק.
אורית פרקש-כהן: הצרכן ישא בעלות המשלוח.
אורית פרקש-כהן: חשבון שלא שולם במועדו ישא ריבית פיגורים והוצאות טיפול הקבועים בלוח תעריפים 542.
אורית פרקש-כהן: למיטב הבנתי זה לא כזה גבוה.
דוד בולר: זה לפי מה שהחשב הכללי קובע.
אורית פרקש-כהן: חשבון שלא שולם במועד, גורר ריבית פיגורים ועלול לגרור אחריו ניתוק כקבוע בכללים.
נועם ברוימן: זה הכללים.
יאיר פרץ: יש מקרים נוספים חוץ מאי תשלום?
נועם ברוימן: יש מצבי חירום שבהם מתקן לצרכן עלול לגרום לנזקים.
נועם ברוימן: יש הוראות בנושא בטיחות שאנחנו מסמיכים את חברת החשמל לבצע ניתוק.
נועם ברוימן: יש מקרים שבהם חברת החשמל קיבלה סמכות לבצע פעולות מסויימות, שהם לאו דווקא בנושא של בטיחות.
נועם ברוימן: במצבים כאלה, אחרי אישור של משרד התשתיות, הם רשאים לבצע ניתוק.
נועם ברוימן: בכל המקרים האלה חל הנושא של הודעות מוקדמות.
נועם ברוימן: יש ברשות כללים לנושא הזה של מה מודיעים ואיך מודיעים.
נועם ברוימן: אנחנו יוצרים את הסנכרון כאשר אנחנו מפנים לאמות המידה שקובעת הרשות.
נועם ברוימן: יש גם נושא של משתמשים בלתי חוקיים.
יאיר פרץ: במקרה כזה אתם מנתקים ולא מגישים תביעה נגדו, נכון?
נועם ברוימן: אני לא נכנס לזה.
נועם ברוימן: זה לא המקום המתאים.
נועם ברוימן: אם הוא צרך חשמל בסכום של אלפי שקלים, אני מניח שהחברה העסקית תבדוק את העניין.
יאיר פרץ: אני מדבר על אדם שהתחבר בצורה לא חוקית.
נועם ברוימן: במסגרת הזאת אני מסמיך את בעל רשיון שירות ספק חיוני לנתק את הפיראט.
נועם ברוימן: אם אחר כך חברת חשמל תחליט שהיא רוצה להגיש תביעה נגדו, קטונתי.
אורית פרקש-כהן: בעניין הזה יש החלטת ממשלה, שקובעת לוחות זמנים לקביעת הסדר תעריפי כזה.
אורית פרקש-כהן: אף אחד שנוכח כאן לא חולק על זה שהדברים האלה הם מהות הפעילות של הרשות לפי חוק.
נועם ברוימן: אני מבקש שב4(2) במקום "הצרכן צרך" ייכתב "מי שהשתמש בחשמל שלא כדין".
שירלי אברמי: למה זה נעשה כאן ועכשיו?
שירלי אברמי: התקנות האלה נמצאות כאן כבר כמה חודשים.
שירלי אברמי: עכשיו אנשים יקבלו דבר שהם צריכים לחוות עליו עמדה על המקום.
דוד בולר: אנחנו מסכימים לשינויים שהוצעו עד כה.
דוד בולר: אם יש לנו איזו שהיא הסתייגות, אנחנו מוכנים לדון בה יותר מאוחר.
דוד בולר: משרד התשתיות יבקש שינויים אם הוא יקבל את דעתנו.
נועם ברוימן: מדובר בהערות שהתקבלו בימים האחרונים.
שירלי אברמי: המכתב של שר התשתיות הוא מ-1 באוקטובר 2002.
נועם ברוימן: אנחנו מבקשים למחוק את סעיף 4(3).
ג'ודי וסרמן: למה לבטל את פיסקה (3)?
נועם ברוימן: כי יש אמת מידה קיימת בנושא הזה.
אורית פרקש-כהן: בסעיף 4(1) היינו רוצים שאחרי המילים "והכל בהתאם" יהיה כתוב "לאמות המידה ,ובפרט להוראות בדבר חשבונות".
ג'ודי וסרמן: אתם אמרתם שהתקנות האלה מבטלות את הכללים הקיימים בדבר עילות הניתוק.
ג'ודי וסרמן: איפה ההוראות הקודמות היו קבועות?
נועם ברוימן: בכללים לאספקת חשמל לצרכנים.
ג'ודי וסרמן: אני לא רואה כאן שהם בוטלו.
נועם ברוימן: בימים הקרובים יחתום השר על הוראה מבטלת.
ג'ודי וסרמן: איך אתם יכולים לאשר את התקנות האלו כל עוד הכללים קיימים?
דוד בולר: ברגע שהרשות קבעה את אמות המידה, אותם הסעיפים הרלוונטיים מהכללים בוטלו.
ג'ודי וסרמן: הוא אומר שהם עדיין לא בוטלו.
דוד בולר: נשארו כללים שכל עוד אין תקנות צריך להשאיר אותם בתוקף.
דוד בולר: אפשר לבטל אותם רק ברגע שיש תקנות שמחליפות אותם, אחרת יש ואקום.
ג'ודי וסרמן: הכללים האלה הם באישור ועדה?
ג'ודי וסרמן: אתה תדאג שגם התקנות וגם הכללים לא יחולו בו זמנית?
נועם ברוימן: כן.
יאיר פרץ: אישור התקנות יהיה בכפוף לביטול ההוראות שקשורות לתקנות האלה.
נועם ברוימן: בסעיף 7(ב) יש שגיאת דפוס בסייפה, במקום המילה "לפי" צריכה להיות המילה "לקביעת".
אורית פרקש-כהן: לגבי ההערה של עו"ד ברוימן לגבי מי שמשתמש בחשמל שלא כדין, אנחנו כרשות חוששים שהניסוח הזה ינוצל לרעה כנגד מתחרים של חברת חשמל שאינם צרכנים.
אורית פרקש-כהן: אני חושבת שצריך להיאמר: "מי שמשתמש בצריכת חשמל שלא כדין", כמו כל מיני גנבי חשמל שהם לא פורמאלית צרכנים כי הם לא משלמים, ועוד.
דוד בולר: לעניות דעתי, אין הבדל בין משתמש לצורך.
שירלי אברמי: אתם לא יכולים לבקש תיקון בסעיף שעל דעת שניכם הוא לא מוסכם.
שירלי אברמי: אם מביאים תקנות לוועדה, מן הראוי שהן יהיו מוסכמות.
יאיר פרץ: אני לא מאשר את התיקון הזה.
יאיר פרץ: מי בעד תקנות משק החשמל (כללים, תנאים ומקרים להפסקת אספקת חשמל), התשס"ג-2002?
יאיר פרץ: בעד –1
יאיר פרץ: התקנות אושרו, בכפוף לביטול הכללים שקשורים לתיקונים שהוצעו כאן.
יאיר פרץ: תודה רבה ,הישיבה נעולה.
מוזמנים: אסי מיסינג אגף תקציבים, משרד האוצר עופרה רוס לשכה לנכי רדיפות הנאצים, משרד האוצר דן אורנשטיין,עו"ד משרד המשפטים
מנהלת הוועדה: צו נכי המלחמה בנאצים (שינוי שיעורי התגמולים), התשס"ג-2002.
יאיר פרץ: על סדר היום: העלאת שיעורי התגמולים לנכי המלחמה בנאצים.
עופרה רוס: התשלומים של נכי המלחמה בנאצים צמודים לתשלומים של נכי צה"ל.
עופרה רוס: כיוון שמשרד הביטחון עדכן את התגמולים של הנכים שלו, אנחנו בהתאמה מעדכנים את התגמולים של הנכים שלנו.
אברהם כהן: יש את חוק נכי מלחמה בנאצים, שצמוד בתגמולים שלו לחוק נכי צה"ל.
אברהם כהן: כל השינויים חלים באופן אוטומטי, חוץ מדברים כאלה שוועדת העבודה והרווחה צריכה לאשר.
ג'ודי וסרמן: מדובר בעדכון רטרואקטיבי של התגמולים מאפריל 2001, כפי שנעשה לגבי נכי צה"ל ומשפחות החללים.
ג'ודי וסרמן: אני רוצה להדגיש את החשיבות של עדכון הצו דווקא לפני ה-1 בינואר 2003, כי לפי תוכנית החירום הכלכלית שאושרה במחצית 2002 לא יעודכנו תגמולים בשנת 2003, בין היתר התגמולים של חוק נכי רדיפות הנאצים וחוק נכי המלחמה בנאצים.
אברהם כהן: התגמול שלנו קשור לדרגה ממשלתית מסויימת.
אברהם כהן: כל שינוי שחל במרכיב במשכורות של עובדי המדינה חייב גם להיות בתגמולים לנכים.
ג'ודי וסרמן: יש שם מדד שמרכיב הרבה מאוד גורמים, כשבין היתר הוא מרכיב גם את הגורם הזה.
יאיר פרץ: אני מעלה להצבעה את צו נכי המלחמה בנאצים (שינוי שיעור התגמולים), התשס"ג-2002 ואת תקנות נכי המלחמה בנאצים (טיפול רפואי) (תיקון), התשס"ג-2002.
יאיר פרץ: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – 0 מאושר הצו והתקנות מאושרים.
מוזמנים: שירלי גלאור,עו"ד אקי"ם רם מרשל מנכ"ל אקי"ם סילביה לזוביק "בזכות" אבי פרבר "עמיחי" יבינה זכאי-בראור משרד החינוך ניצה נור משרד החינוך דן אורנשטיין, עו"ד משרד המשפטים אדי וייס,עו"ד לשכה משפטית, משרד העבודה והרווחה אהובה לוי מנהלת האגף לטיפול במפגר ד"ר דליה דרומי ראש אגף בכיר מדיניות מחקר, נציבות שיוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות ברוך יפה-נוף
מנהלת הוועדה: צו הסעד (טיפול במפגרים) (החלת הזכאות לסדור חוץ ביתי ולסדור יומי לשנת התשס"ג-2002).
יאיר פרץ: על סדר היום: צו הסעד (טיפול במפגרים) (החלת הזכאות לסדור חוץ ביתי ולסדור יומי לשנת התשס"ג-2002).
יאיר פרץ: אני שמח לסגור מעגל מסויים.
יאיר פרץ: אני שמח לומר שבתפקידי הקודם היתה לי הזכות להקים את הדיור הקהילתי.
יאיר פרץ: היו מאבקים, בג"צים, אבל עברנו את זה וברוך ה' זה נושא שפורח ומשגשג בכמה מקומות בארץ.
יאיר פרץ: אני תמה שלקראת סוף שנת 2002 מביאים לנו משהו רטרואקטיבי.
יאיר פרץ: אני מבקש שתוך שבועיים תובא לוועדה תוכנית ההערכות ל-2003.
יאיר פרץ: לו זה היה בא לפני מספר חודשים יכולנו, אולי, לתקן וללחוץ על האוצר להוסיף כדי שב-2004 החוק הזה יושלם.
אהובה לוי: זאת פעם ראשונה שאנחנו מוציאים צווים לפי התיקון לחוק.
אהובה לוי: מיד לאחר הדפסת ספר התקציב של 2003 נוכל להכין צווים.
אהובה לוי: נכון לרגע זה, אין לנו מידע מדוייק מה אושר לנו או לא אושר לנו ל-2003.
אהובה לוי: רק אחרי 1 לינואר, שזה יום חמישי הבא, נתחיל להכין את הצווים.
אהובה לוי: זה לא יקח הרבה זמן.
יאיר פרץ: ברוך יפה-נוף יודע מה אושר ומה לא אושר.
ברוך יפה-נוף: לא בדיוק.
יאיר פרץ: ברוך, החוק הזה צריך להסתיים ב-2004.
יאיר פרץ: אנחנו חייבים להיערך בצורה נכונה.
יאיר פרץ: חייבים להראות נחישות כלפי האוצר וכלפי אחרים כדי שהחוק ייושם.
יאיר פרץ: סוף סוף באה רזרבה כך שהורים עם ילדים כאלה לא יצטרכו להמתין שנים על גבי שנים.
אהובה לוי: אני מבקשת שזה יהיה שבועיים מהרגע שיהיו הנתונים המדויקים של התקציב, כי אחרת זה לא רציני.
אהובה לוי: זאת נקודה אחת.
אהובה לוי: אני רוצה לומר כמה דברים שנעשו כהכנה ליישום המלא של החוק ב-2004.
אהובה לוי: יצאנו למכרז לבחירה של מפעילים לדיור קהילתי.
אהובה לוי: רצינו שתהיה רזרבה מספיק גדולה שמתוכה נוכל לבחור מפעילים מתאימים למקומות השונים בפריסה ארצית.
אהובה לוי: הוצפנו בלמעלה מ-60 פניות של מתמודדים.
אהובה לוי: את הסינון הראשון עברו 46 או 48.
אהובה לוי: ראיינו אחד אחד והעברנו לבדיקות.
אהובה לוי: היום עובד במשרד רואה חשבון בודק גם חוסן כלכלי כדי שלא נקלע למצבים של קריסה ושל חניכים שלא מקבלים את השירות.
אהובה לוי: ביום חמישי הבא, שזה ה-1 לחודש, יש ישיבה אחרונה של ועדת המשנה.
אהובה לוי: לאחר מכן זה יועבר כהמלצה לוועדת המכרזים.
אהובה לוי: אני מניחה שעד אמצע ינואר יהיו לנו כל המפעילים החדשים.
אהובה לוי: כולם יקבלו הודעה על זכייה.
אהובה לוי: לפי נוסח המכרז אנחנו נתחייב לבחור מתוכם על פי סדר הזכייה שלהם.
אהובה לוי: על פניו יש עם זה איזו שהיא בעיה, אני מאוד מקווה שנצליח להתמודד איתה.
אהובה לוי: הבעיה היא קבוצות של הורים שמתאחדות ומגייסות משאבים לפנייה של מסגרת.
אהובה לוי: אנחנו עשויים להיות במצב שיהיה לנו קושי לתת להם את ההפעלה של המסגרת גם אם הם זכו במכרז, למרות שאנחנו יודעים מה בבנייה.
אהובה לוי: אני מקווה שנגלה מספיק גמישות אצל ועדת המכרזים לתת לנו לאפשר להם להפעיל את המסגרת שהם בנו.
אהובה לוי: בשנים האחרונות פותחו הרבה מאוד שירותים בקהילה שדוחים לנו בהרבה מאוד את הצורך בסידורים חוץ ביתיים.
אהובה לוי: יש לנו היום כבר כ-3500 חניכים בגיל 3-21 שאנחנו מאריכים את יום השירות שלהם משעה 14:00 עד 18:30,19:00, דבר שמאפשר להורים להשאיר אותם בבית.
אהובה לוי: התחלנו בפתיחה של מסגרות כאלה גם לגילאי 21 פלוס, שאינם מסוגלים להיות בתעסוקה בשוק הפתוח, שאינם מסוגלים להיות בתעסוקה מוגנת, קרי: חניכים סיעודיים.
אהובה לוי: אנחנו פותחים עבורם מסגרות יומיות, כמו מרכזי יום טיפוליים.
אהובה לוי: יש היום 24 נופשונים שנותנים היום כמעט 14 אלף לינות בשנה.
אהובה לוי: זה מאפשר להורים שמחזיקים את הילדים בבית, להוציא אותם לתקופה של עד שבועיים בשנה לנופש בתנאי פנימייה, עם אופציה של עד 60 יום.
אהובה לוי: הגברנו במקביל את ועדות האבחון.
אהובה לוי: התחלנו ביישום של חוק שנה עד שלוש למעונות יום שיקומיים.
אהובה לוי: זה מאפשר למשפחות להתמודד עם הילד בבית ללא צורך להוציא אותו מחוץ לבית.
אהובה לוי: זה רשת שירותים די נרחבת.
אהובה לוי: בנוסף ל56 מפעלים מוקמים, מקימים עוד 5 מפעלים רב נכותיים בפריפרייה.
אהובה לוי: זה יאפשר לפריפרייה לקבל שירותים נגישים יותר, ללא צורך בנסיעה של שעות.
אהובה לוי: התחלנו לפני שנה בניסוי חדש שמתבצע כרגע רק בעיר תל-אביב.
אהובה לוי: אני מאוד מקווה ששנת 2003 תתן לנו משאבים לפרוייקט "סביבה תומכת", שמאפשר לאנשים עם פיגור שכלי להישאר בביתם תוך תמיכה של הסביבה, של אנשי מקצוע שמגיעים לבתים שלהם ונותנים סיוע כזה או אחר.
אהובה לוי: זה מאפשר אי הוצאה מהבית אחרי שהם התבגרו.
אהובה לוי: כרגע נהנים מהניסוי הזה 30 בוגרים בעיר תל-אביב.
אהובה לוי: היו הערות לגבי ההגדרות שלנו על גודל הקבוצות בסוגי הדיור הקהילתי.
אהובה לוי: אנחנו יותר ויותר מפנים אוכלוסייה לדיור בקהילה.
אהובה לוי: למצוא מקום מגורים או לבנות לוקח לפעמים שנתיים.
אהובה לוי: המפעילים התחייבו להעמיד לרשותנו מבנים מתאימים.
אהובה לוי: יש לנו שתי דילמות: האחת – מקצועית, והשנייה - כלכלית.
אהובה לוי: אני לא יכולה להתעלם מאף אחת מהן.
אהובה לוי: הדילמה המקצועית היא דילמה שיש לכל הורה כלפי הילד שלו כשהוא עוד ילד: עד איפה אנחנו נותנים לו עצמאות וחוששים לסכן אותו, ועד איפה אנחנו מגוננים עליו ויוצרים אצלו תלות ולא מאפשרים לו לגדול.
אהובה לוי: הגענו לאיזה שהם סטנדרטים שמאפשרים לנו לתת שירות.
אהובה לוי: עלות של חניך בדירה לחודש, ללא מסגרת יומית, נעה סביב 5700 שקל לחודש.
יאיר פרץ: וכמה זה יעלה אם אותו ילד ילך למוסד?
אהובה לוי: אותו אדם לא יגיע למוסד.
אהובה לוי: אם אני לוקחת חניך סיעודי בדיור קהילתי, שזה הקצה השני, פלוס מסגרת יומית שלו, זה עולה יותר ממה שמעון פנימייה.
אהובה לוי: אני מדברת על האוכלוסייה הקלה, שלא מופנית.
אהובה לוי: כל גריעה של חניך מתוך אותה דירה של 6, מוסיף עוד אחד חלקי 6 לתעריף של אותו חניך, או במקביל יחייב אותי להוריד כוח אדם באותו תקציב נתון.
אהובה לוי: אנחנו דורשים היום בדירה של 6 לינת לילה.
אהובה לוי: לינת לילה זה אחד נקודה שישים ומשהו, כי יש שבתות, יש חגים ויש חופשות.
אהובה לוי: הגענו לאיזה שהוא איזון עם הנתון התקציבי הזה.
אהובה לוי: ככל שמספר החניכים גדל, אנחנו מסוגלים לתת יותר שירותים תחת אותה קורת גג.
אהובה לוי: האוכלוסייה הקלה ביותר זה כאלה שמסוגלים לגור לבד, לגור עם שניים או שלושה בדירה.
אהובה לוי: אני מקווה שנרחיב את הפרוייקט של סביבה תומכת.
אהובה לוי: יש את האוכלוסייה של כ-6 דיירים.
אהובה לוי: המספר 6 נקבע היות וחוק התכנון והבנייה מדבר על בית משותף עד 6 דיירים.
אהובה לוי: ככל שרמת הפיגור עולה או רמת התפקוד יורדת, אנחנו מעלים את מספר החניכים במסגרת, ומאפשרים בצורה כזאת הרבה יותר כוח אדם והרבה יותר שירותים.
אהובה לוי: לא נתקלנו בבעיות מיוחדות כי זה אירגון גדול מאוד.
אהובה לוי: יש מספר מסגרות של דיור בקהילה גם לחניכים סיעודיים.
אהובה לוי: אם הארגון לא היה מצליח לגייס משאבים משלו התקציבים שלנו לא היו מאפשרים את מתן המענה.
יאיר פרץ: מה השוני שנעשה בעקבות קבלת החוק החדש?
יאיר פרץ: האם בעקבות זה יותר אנשים נכנסו למסגרות?
יאיר פרץ: מה מפריע לנו ולך אם מפעיל כלשהו רוצה להחזיק שני ילדים בכוכב-יאיר בדירה?
יאיר פרץ: למה זה צריך להיות עד 6 ילדים?
אהובה לוי: אם הוא יתן לי את אותו כוח אדם שאני מבקשת, לפי הסטנדרט שקבעתי, אז אין לי התנגדות.
אהובה לוי: גם כשאין תפוסה מלאה האירגונים לא עומדים בזה.
אהובה לוי: על שולחני נערמות פניות עם בקשות לפיצוי בסכומים גדולים מאוד כי הם לא עומדים בזה.
אהובה לוי: אני לא מדברת על חריג פה או חריג שם, אני מדברת ככלל.
אהובה לוי: ככל שהפיגור הוא קל יותר הקבוצה תהיה קטנה יותר, וככל שהפיגור יהיה קשה יותר הקבוצה תהיה גדולה יותר.
אהובה לוי: פתחנו בתוך קיבוץ בדרום מסגרת לנערים ונערות עם קשיי התנהגות.
אהובה לוי: נוצרו קשרים בלתי רגילים בין חברים במשק.
אהובה לוי: זה ניסוי.
אהובה לוי: אם הוא יעבוד הוא יורחב.
יאיר פרץ: מה הגידול בשנת 2002 בעקבות קבלת החוק?
אהובה לוי: ב-2001 קיבלנו 300 מכסות למסגרת חוץ ביתית, ב2000 300 מכסות וב-2002 קיבלנו רק 150 מכסות,
אהובה לוי: כאשר קיבלנו תוספת של 100 מכסות לתעסוקה מוגנת ו-100 ליום ארוך.
אהובה לוי: מספר המכסות לסידור חוץ ביתי ב-2002 ירד יחסית ל-2001.
יאיר פרץ: עכשיו תבינו למה פניתי וביקשתי שיהיה דיון לגבי שנת 2003.
יאיר פרץ: ככה נוכל ללחוץ על האוצר ליישם את החוק שחוקק בבית המחוקקים.
יאיר פרץ: אם אני שומע שיש ירידה, זאת אומרת שהחוק לא מומש.
יאיר פרץ: כמה יש לכם בהמתנה?
אהובה לוי: אין לנו היום את המספרים שהיו פעם.
אהובה לוי: מידי שנה יש כ-350 פניות חדשות.
אהובה לוי: השירותים היומיים שפותחו מקטינים את הפנייה לסידור חוץ ביתי.
יאיר פרץ: כמה משפחות ממתינות היום לסידור חוץ ביתי?
אהובה לוי: נכון לרגע זה זה נע בין 50 ל-200.
אהובה לוי: יש הורים בראשון לציון שממתינים כבר 6 שנים להוסטל ספציפי.
אהובה לוי: אם לא זאת הבעיה, משך ההמתנה לא עולה היום על חצי שנה.
אהובה לוי: צריך לקחת בחשבון שנוסף למכסות שאנחנו מקבלים יש לנו מידי שנה כ-70 פטירות.
יאיר פרץ: אני רואה שב-2004 אפשר יהיה לזרוק את החוק הזה לפח, לא יהיה לו משמעות.
אהובה לוי: חס וחלילה.
יאיר פרץ: המטרה היא שבשנת 2004 לא יהיו מכסות וכל אדם שיפנה יקבל תשובה במיידי.
אהובה לוי: אלא אם כן יבוא מישהו ויגיד שהוא ממתין למעון ספציפי.
אהובה לוי: 4 פרומיל מבין הנולדים הם עם פיגור שכלי.
אהובה לוי: אם בשנה יש 100 אלף לידות זה 400, ואם יש 120 אלף לידות זה 480.
אהובה לוי: זאת האוכלוסייה שנוספת לשירותינו מידי שנה.
אדי וייס: אנחנו מודעים לכך שהצו הונח רק היום, למרות שהוא מתייחס לשנת 2002.
אדי וייס: התחלנו לעבוד על הנושא הזה עוד בינואר, פברואר שנה זו.
אדי וייס: היה קושי שעלה מהנוסח של התיקון של החוק.
אדי וייס: היה צורך להעביר את זה דרך הרבה גורמים.
אדי וייס: ברגע שגמרנו את זה העברנו את זה מיד לכנסת.
אדי וייס: לא הספקנו להעביר את זה לאירגונים על-מנת שזה יהיה עדיין במסגרת של שנת 2002.
אדי וייס: התוכן של הצו הוא צילום של המצב בפועל.
אדי וייס: לקחנו בחשבון את ההערות של משרד המשפטים ושל הגורמים בתוך המשרד.
אדי וייס: מה שיצא זו התוצאה הזאת.
סילביה לזוביק: הייתי שמחה לקבל את החלוקה של ה-100 מכסות בתוך הקהילה.
סילביה לזוביק: מונחת לפני תוכנית עבודה של האגף לטיפול באדם המפגר.
סילביה לזוביק: לפי תוכנית העבודה אני רואה שגם ב-2002 וגם ב-2003 יש חלוקה של 50% לפנימייה ו-50% לקהילה, דבר שנוגד את התיקון לחוק שמדבר על מתן עדיפות לדיור בקהילה.