GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ג'ודי וסרמן: היא גומרת לעשות את "שיעורי הבית" בפנים, כל אחד שומע את השני, מקבלים הסכמות, עושים התייעצויות ורק אחר כך מגיעים לאישור הרשות המחוקקת.
ג'ודי וסרמן: שמענו כאן ששר הביטחון אינו מסכים למה שמופיע בתקנות האלה.
ג'ודי וסרמן: אני חושבת שמן הראוי לאפשר לרשות המבצעת לסיים את מלאכתה.
טלי שטיין: עמדתנו היא שגם אם לא הותקנו התקנות עדיין, החוק מחייב, ואת החוק צריך ליישם.
טלי שטיין: גם אם לא הותקנו התקנות – החוק חל.
ג'ודי וסרמן: אתם באתם לוועדה עם בקשה לאשר תקנות, לא לגבי ביצוע או אי ביצוע חוק.
ג'ודי וסרמן: אנחנו מדברים על אישור תקנות.
יואל בריס: אבל יש לזה השלכה ברורה.
יואל בריס: היום המצב הוא שהחוק מחייב לבצע הוראה מסוימת.
יואל בריס: החוק מחייב לגבות 4.8.
יואל בריס: זה עדיין לא בוצע.
יואל בריס: חוות הדעת של היועץ המשפטי - -
חני כספי: אל תדבר בשם היועץ בשאלה שלא הועלתה.
יואל בריס: התייעצנו כאן הבוקר עם יהושע שופמן, והוא בדעה שצריך לגבות את השיעור של 4.8 - -
יואל בריס: עדיין, המצב האנומלי שבו שיש בספר תקנות שהן מוטעות, מנוגדות להוראת החוק הראשי - -
ג'ודי וסרמן: החוק אומר שצריך לגבות דמי ביטוח כמו שגובים מאחרים.
ג'ודי וסרמן: אין על כך מחלוקת.
ג'ודי וסרמן: השאלה היא אחרת.
ג'ודי וסרמן: משרד הבריאות הניח פה תקנות באמצעות האוצר, או האוצר באמצעות הבריאות – אין זה משנה כרגע – וכתוב שזה בהסכמת שר הביטחון.
ג'ודי וסרמן: מצהירים כאן ששר הביטחון אינו מסכים.
יואל בריס: יש מכתב מה-14 בינואר, של היועץ המשפטי למערכת הביטחון אל שר הבריאות, שאומר - -
מאיר ברודר: אני מחזיק בידי את המכתב.
מאיר ברודר: הוא מעורכת הדין צביה גרוס אל עורכת הדין מירה היבנר והוא אומר: "לאור התיקון בחוק הראשי צריכים להתאים - - לתקנות" ומבקשים להתקין תקנות בהתאם.
ג'ודי וסרמן: - - לא צריך להתייעץ עם התקנות שמובאות לוועדה?
שי יודקביץ: שר הביטחון קיים בשבוע שעבר דיונים די רציניים על הנושא הזה.
שי יודקביץ: הוא לא גיבש עדיין את עמדתו.
שי יודקביץ: אי אפשר לומר חד משמעית שהוא לא מסכים.
ג'ודי וסרמן: הוא צריך לתת הסכמה.
שי יודקביץ: לפני שהוא יחליט על עמדתו הסופית בנדון, הוא רוצה לבדוק, כי יש טענות כבדות משקל לכאן ולכאן.
שי יודקביץ: הוא לא קבע עדיין את העמדה לחיוב או לשלילה.
שי יודקביץ: אם, למשל, הוא ירצה לתקן את החוק, ולשנות כדי להחזיר את המצב לקדמותו, למצב שהיה לפני ה- 1 בינואר, יכול להיות שהוא יגיש המלצה לממשלה בעניין.
שי יודקביץ: הוא יבדוק את העניין.
שי יודקביץ: הוא לא החליט עדיין שלא להסכים.
דניאל אלקיים: אני רוצה לשאול את היועצת המשפטית של הוועדה: אנחנו מיישמים את החוק.
דניאל אלקיים: האם אנחנו צריכים להורות על גביה של דמי ביטוח בריאות מכל אנשי צבא הקבע לפי 4.8?
ג'ודי וסרמן: כיועצת משפטית לוועדה אני לא נותנת ייעוץ משפטי למשרדי ממשלה.
תמיר מוריץ: אני רוצה להתייחס רק לנקודה אחת – אני יכול לפרוס לפניכם רשימה שלמה של דברים שהם שונים באופן מהותי בנושא הזכויות שחייל מקבל מבחינת שירותי רפואה, לעומת מה שהחוק מקנה.
תמיר מוריץ: למשל, כדוגמה – חייל שחולה לא יכול לקבל שירות בסמוך למקום מגוריו כמו כל אזרח, אלא הוא צריך לנסוע ליחידה שלו.
תמיר מוריץ: את כל הדברים האלה צריכים לקחת בחשבון.
תמיר מוריץ: אומרים שהם מבוטחים.
תמיר מוריץ: לצורך העניין אפשר לראות את חוזרי מנכ"ל משרד הבריאות, שמפרטים את התעריפים שהם צריכים לשלם.
תמיר מוריץ: מהבחינה הזו צה"ל נמצא יחד עם הרשות הפלשתינאית, יחד עם האו"ם, לא עם המבוטחים של הקופות.
תמיר מוריץ: לצורך העניין – גם כשאנחנו משלמים, אנחנו משלמים תעריף הרבה יותר גבוה ממבוטחים של הקופות.
תמיר מוריץ: אז מה מבקשים מאתנו פה?
תמיר מוריץ: לשלם את התעריף המלא?
תמיר מוריץ: אומרים שאנחנו מבוטחים, אך אנחנו לא מבוטחים.
תמיר מוריץ: כתוב כך בחוק, במפורש: "..
תמיר מוריץ: החוק לא יחול על חייל..".
יואל בריס: לשם השלמת התמונה – חייל אינו משלם עבור ביקור אצל רופא מומחה.
יואל בריס: חייל אינו משלם השתתפות עצמית עבור תרופות.
יאיר פרץ: שר הביטחון שוחח איתי הבוקר בטלפון.
יאיר פרץ: קודם כל, הוא הבהיר את עמדתו שהוא מסכים, ואין לו אפילו ספק שכל חייל בישראל צריך לשלם את מס הבריאות, כדת וכדין.
יאיר פרץ: הוא רוצה להסדיר את הדברים בצורה מסודרת, על מנת שלא יקרה מצב שחייל שמשתכר פחות משכר מינימום ישלם את האחוז הזה.
יאיר פרץ: הוא רוצה להתקין את התקנות בצורה מסודרת, לשביעות רצון כל הצדדים – גם לשביעות האוצר.
יאיר פרץ: זה לא, חלילה, שהוא לא רוצה לקיים את החוק.
יאיר פרץ: הוא אמר שהוא ימלא את החוק ככתבו וכלשונו, כשומר חוק.
יאיר פרץ: הוא מבקש לאפשר לו התייעצות עם שר הבריאות, כפי שהחוק מקנה לו, בזכות.
יאיר פרץ: הוא ביקש ממני לדחות את הישיבה ולאפשר לו תוך פרק זמן קצר של שבועיים מהיום להתקין את התקנות.
יאיר פרץ: הוא מוכן שאם התקנות תתקבלנה הן תהיינה רטרואקטיבית.
יאיר פרץ: הוא מוכן לתחולה רטרואקטיבית.
טלי שטיין: התקנות יחולו רטרואקטיבית.
יאיר פרץ: אז מה הבהילות?
יאיר פרץ: שר הביטחון ביקש.
יאיר פרץ: בואו נאפשר לו.
יאיר פרץ: ממילא זה יחול רטרואקטיבית.
יאיר פרץ: לו שר הביטחון היה אומר לי הבוקר שהוא לא מסכים למס הזה והוא אינו מסכים שאנשי צבא הקבע ישלמו את מס הבריאות בשיעור המלא – הייתי מקבל החלטה אחרת, בהתאם לחוות הדעת של היועץ המשפטי.
יאיר פרץ: מאחר ושר הביטחון אמר לי שהוא מסכים שצריך לשלם את המס, וצריכה להיות שוויוניות, צריך לעשות את זה בהדרגתיות ושלא יהיה מצב שחייל בצבא ההגנה לישראל משלם יותר מאשר מבוטח רגיל.
קובי הבר: אין דבר כזה.
קובי הבר: בחוק אין דבר כזה.
יאיר פרץ: הוא רוצה לאפשר כל מיני אפשרויות נוספות, להוסיף דברים לתקנות.
יאיר פרץ: מותר לו, יש לו את הזכות.
יאיר פרץ: לכן אנחנו נאפשר לו את קיום ההתייעצות המינימלית הזו.
יאיר פרץ: נאפשר לו להתקין את התקנות בצורה מסודרת.
יאיר פרץ: אין פה ויכוח על יישום החוק.
קובי הבר: יש ויכוח.
יואל בריס: יש ויכוח.
יואל בריס: מנסים להתנות אותו בתנאים.
יאיר פרץ: אני חוזר: שר הביטחון אמר בצורה מפורשת שכל חייל בצבא ההגנה לישראל ישלם את מס הבריאות כדת וכדין, אלא שהוא רוצה להסדיר את זה.
חני כספי: זה בדיוק מה שביקשנו.
יאיר פרץ: לא להתנות.
יאיר פרץ: להסדיר.
קובי הבר: זה יכול לקחת עכשיו הרבה זמן.
קובי הבר: הכנסת מתפזרת.
קובי הבר: יהיו שרים חדשים כנראה, והרכבים שונים ממה שעכשיו.
קובי הבר: אנחנו לא רוצים להגיע למצב שיעברו חודשיים ואז יהיה צורך לנכות מאות שקלים.
קובי הבר: אפשר לנכות את הסכום הזה, ואחר כך להסדיר כל מה שהם רוצים.
קובי הבר: הרי הרבה יותר קל שהמדינה תחזיר לעובד, מאשר אנחנו ננכה ממשרת הקבע מאות שקלים.
ג'ודי וסרמן: אבל אמר כאן היועץ המשפטי של משרד האוצר, ואמרה גם עורכת הדין טלי שטיין ממשרד המשפטים, שלפי חוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה ושל המשנה כבר תתחילו לגבות את השיעור של 4.8 גם ללא תקנות.
יאיר פרץ: אני, בכל אופן, מכבד את שר הביטחון, ובגלל שהוא ביקש שהות להתקין תקנות – אמליץ כפי שאמרתי לכם.
ג'ודי וסרמן: בעניין המועדים אני רוצה להעיר משהו – חוק ההסדרים עבר ב-17 לדצמבר, אם אינני טועה.
ג'ודי וסרמן: התקנות האלה הגיעו לוועדה הזו לפני שבוע, ב-20 לינואר.
ג'ודי וסרמן: כלומר, למעלה מחודש זה היה בממשלה.
קובי הבר: אין לנו שום טענה כלפי הוועדה.
קובי הבר: להפך.
ג'ודי וסרמן: לא ראיתי שהוועדה כל כך הזדרזה להביא את התקנות.
ג'ודי וסרמן: מביאים את התקנות, מקיימים דיון מיוחד בפגרה יומיים לפני בחירות.
ג'ודי וסרמן: הדברים לא מסודרים, אז קשה לבוא בטענות לוועדה במקרה כזה.
קובי הבר: לא באנו בטענות לוועדה.
יאיר פרץ: כל מילה נוספת מיותרת.
יאיר פרץ: אני חושב שההחלטה היא ברורה.
יאיר פרץ: אני מכבד את שר הביטחון ואת בקשתו, ולכן דוחה את הדיון.
יאיר פרץ: מייד לאחר הבחירות תזומן הישיבה.
יאיר פרץ: הישיבה הראשונה שתתקיים היא בנושא אישור התקנות.
טלי שטיין: אני רוצה לומר שוב שהנחיה רטרואקטיבית תהיה קשה לביצוע.
יאיר פרץ: אפשר לפרוס את זה, לסדר את זה כך שזה לא יהיה בשמיים.
יאיר פרץ: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.
היו”ר יאיר פרץ: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
היו”ר יאיר פרץ: על סדר היום – צו הסעד (טיפול במפגרים) (החלת הזכאות לסידור חוץ ביתי ולסידור יומי לשנת תשס"ג-תשס"ד 2003.
היו”ר יאיר פרץ: למעשה קיימנו את כל הדיון ונתבקשתי לפנות אל האוצר על מנת להשלים את המכסות של המסגרות היומיות, שהיו חסרות לנו.
היו”ר יאיר פרץ: משיחה שקיימתי עם האוצר – יש בשורות טובות.
עמיחי כץ: לי זה לא ידוע.
עמיחי כץ: לא אמרו לי שיש שינוי.
היו”ר יאיר פרץ: דיברתי הבוקר עם יעל אנדורן ובשבוע שעבר דיברתי עם הממונה על התקציבים, אורי יוגב, ולא ראיתי שיש בעיה בתחום של 250 המכסות היומיות.
היו”ר יאיר פרץ: מתי אתה דברת אתם?
עמיחי כץ: היום.
היו”ר יאיר פרץ: אם כך, יש משהו שדורש בירור, או שהטעו אותי.
היו”ר יאיר פרץ: אני מבקש, ברשותכם, לבדוק את העניין ולצורך כך להפסיק את הישיבה לכמה רגעים.
היו”ר יאיר פרץ: (הדיון הופסק והתחדש לאחר 15 דקות)
היו”ר יאיר פרץ: אני מחדש את הישיבה.
היו”ר יאיר פרץ: ביררתי את העניין.
היו”ר יאיר פרץ: על פי סיכום שהיה לי עם הממונה על התקציבים, הוא היה אמור להעביר היום ליעל אנדורן הוראה.
היו”ר יאיר פרץ: דיברתי אתה היום בבוקר והיא אמרה שלא תהיה שום בעיה מבחינת הדיון.
היו”ר יאיר פרץ: הבנתי שההנחיות שקיבל עמיחי כץ אינן כאלה.
היו”ר יאיר פרץ: על פי הסיכום שהיה לי עם הממונה על התקציבים –ממצב בו המכסה היא של 250 מסגרות יומיות אמור היה להתקיים משא ומתן עם אנשים בכירים להעלות את זה ליותר.
היו”ר יאיר פרץ: אני לא יודע מה יצא מאותו משא ומתן, אבל הסיכום הוא על 250 מסגרות.
היו”ר יאיר פרץ: אני רוצה, ברשותכם, לאשר את הצו.
ג'ודי וסרמן: אני רוצה לקרוא את הצו שהועבר אלינו על ידי אהובה לוי, צו הסעד (טיפול במפגרים) (החלת זכאות לסידור חוץ ביתי ולסידור יומי לשנת תשס"ג-תשס"ד-2003 : "תחולת הזכאות לסידורים חוץ ביתיים ולסידורים יומיים לשנת תשס"ג-תשס"ד-2003
א) סידורים חוץ ביתיים: מעונות – 100 סידורים.
א) סידורים חוץ ביתיים: דיור בקהילה – 180 סידורים.
א) סידורים חוץ ביתיים: משפחות אומנה – 20 סידורים.
ב) סידורים יומיים: מרכזי יום טיפוליים – 20 סידורים.
ב) סידורים יומיים: מסגרות יומיות טיפוליות אחרות – 80 סידורים.
ב) סידורים יומיים: מסגרות תעסוקה מוגנות – 150 סידורים.
אדי וייס: אני רק מבקש לומר שהכנתי את הנוסח של ההצעה בהתאם לסיכום עם כל הגורמים ובהמשך לדיון הקודם, אבל עדיין לא הצלחתי להשיג אישור של הממונה על חקיקת משנה במשרד המשפטים.
אדי וייס: זה כפוף לשינויי נוסח.
עמיחי כץ: אני חייב לציין לפרוטוקול שאין תקציב עדיין, כרגע.
היו”ר יאיר פרץ: יהיה תקציב.
היו”ר יאיר פרץ: אתה מדבר על כך שאין תקציב ל- 250 סידורים?
עמיחי כץ: אין תקציב לסעיף ב.
היו”ר יאיר פרץ: יועבר בזמן הקרוב.
היו”ר יאיר פרץ: מי בעד אישור הצו?
היו”ר יאיר פרץ: הצו אושר ל- 2003 ול-2002.
ג'ודי וסרמן: הצו אושר רק לגבי 2003.
היו”ר יאיר פרץ: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.
שאול יהלום: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה, הנושא הראשון הוא הצעת חוק הביטוח הלאומי, ביטוח של עובד זר.
רועי קרת: בישיבה האחרונה אדוני ביקש להכניס משהו שלא היה בנוסח המקורי בנושא של תאונה שהתרחשה בדרך אל או ממקום עבודה מחוץ לתחום הישוב בשטח C.
רועי קרת: היושב ראש ציין שהוא יהיה קשוב לעמדות הממשלה בעניין הזה ודברתי עם מנהלת המוסד לביטוח לאומי, המוסד מתנגד להצעה הזו ואנחנו מבקשים להוריד אותה.
שאול יהלום: זאת אומרת שאם זה בישוב זה בסדר.
רועי קרת: כל עוד זה בתחום הישוב ומדובר בעובד זר שמתגורר בישוב זה בסדר.
רועי קרת: ברגע שמדובר בעובד זר שגר מחוץ לישוב, תאונה שקרתה מחוץ לישוב לא תיחשב כתאונת עבודה.
שאול יהלום: אני מדבר על עובדים זרים מסין, יש פה הוסטל לעובדים זרים סינים והם גרים בירושלים כי אנחנו רוצים לשכן אותם כמו בני אדם, וכל בוקר בא נהג בתחבורה מסודרת ישראלית ולוקח אותם לאפרת שם הם עובדים בהכנת קייטרינג כשהם עוברים במנהרות המנהרות מתמוטטות.
שאול יהלום: הטענה שלכם שאם זה בשכם או בטול כרם אז לך תמצא את הנהג, אבל קבענו שזה רכב ישראלי בדרך לעבודה ובאזור C .
רועי קרת: אני לא מכיר את המפות, אבל לא זו הדוגמא שבגללה המוסד לביטוח לאומי ביקש להתנגד להצעה, צריך קודם כל להבהיר שתושב ישראל באזור זה יהודים וערבים גם ערבים שגרים בחברון הם תושבי ישראל באזור כי זה כולל בחובה גם אזרחים ישראלים שמקיימים קשר תעסוקתי עם ישראל.
רועי קרת: אני לא מכיר היטב את האזור כדי לנקוב בשם כבישים וישובים ערבים אבל גם תאונה שארעה לאדם כזה, שהוא תושב ישראל באזור בדרך למקום עבודתו באריאל מהכפר הערבי שבו הוא גם תיחשב.
רועי קרת: החשש הוא שזו תהיה התמונה שמציגים לנו, אותו נפגע - - -
שאול יהלום: יבוא הנהג שהוא עד, שאתה סומך עליו.
רועי קרת: הוא יהיה הנהג, יבוא הנהג בעצמו.
שאול יהלום: אז למה במטולה אתה לא בודק.
רועי קרת: גם במטולה אני חושש אבל במטולה אני יכול לשלוח שוטר שיבדוק אם בכלל הייתה שם תאונת דרכים באותו ישוב ערבי בתוך השטחים אני לא יכול לבדוק אם בכלל הייתה תאונה , אם זה היה בדרך לעבודה, אין לי דרך לבדוק.
רועי קרת: קשה לי לחשוב על מקרה של פגיעה שלחלוטין לא תהיה מבוטחת, הדוגמא שנתת היא פגיעה מבוטחת, אם זו לא תאונת עבודה אז זו תאונת דרכים ויש גורם ישראלי מבטח.
רועי קרת: אבל אתה מדבר על סיטואציה חריגה בה העובדים הזרים גרים במקום אחר מהמקום בו הוא עובדים
שאול יהלום: אז הדוגמא של המנהרות טובה.
שאול יהלום: מה ההבדל בין זה לבין מטולה, למה אתה לא יכול לחקור?
שאול יהלום: זה שטח C.
רועי קרת: לא בכל שטח C אפשר, אני אישית לא עושה את החקירות אבל אומרים לי שאפילו אחרי שרכשנו רכבים מוגנים לא בכל שטח C חוקרים שלנו יכולים להיכנס ולחקור חקירה אפקטיבית.
רועי קרת: זה המצב.
רועי קרת: זה לא מצב חדש, זה המצב החוקי היום כבר היום יש את ההבחנה הזו בסעיף 378 לחוק הביטוח הלאומי כבר עושה את ההבחנה הזו ומכיר רק בישובים ובאתרים הצבאיים אלו אזורים שיש לנו בעיה לבצע שם חקירות ולהגיע לאמת העובדתית.
שאול יהלום: גם לשטח B מותר להיכנס זה שטח ביטחוני ישראלי ואני לא כולל אותו אני מדבר רק על שטחי C שזה באחריות ישראל לכל דבר והכנסנו את העניין שהנהג ישראלי והבעלות חייבת להיות ישראלי אפילו אם הנהג ישראלי והרכב פלשתינאי אז זה לא, אפילו מונית צהובה לא, אנחנו מדברים על כל כך הרבה תנאים מה כבר לא?
שאול יהלום: למה אין נציגות מהמשטרה, אני רוצה לשמוע אותם.
וילמה מאור: ביקשתי להזמין את המשרד לביטחון פנים.
שאול יהלום: הצעתם שאם הוא גר באחד הישובים או באתרים צבאיים אז זה בסדר גם אם זה בדרך לעבודה.
ג'ודי וסרמן: זה היה בנוסח הקודם.
שאול יהלום: אני עדין מרחיב את הישובים בדרך לעבודה.
ג'ודי וסרמן: הכלל בהצעה הקודמת היה שאם הייתה תאונה בדרך לעבודה זה יחול לגבי עובד אם הוא מתגורר באחד הישובים, זו הייתה נקודת המוצא ואני מבינה שלממשלה אין התנגדות לזה.
ג'ודי וסרמן: אם הוא מתגורר או באתר צבאי או בישוב, גם תאונה בדרך לעבודה מבוטחת.
שאול יהלום: אם זה קרה בדרך מיושב ליושב, זה בסדר?
ג'ודי וסרמן: אם הוא גר בישוב אז התאונה מכוסה לא משנה אם זה קרה בתוך הישוב או מחוצה לו.
שאול יהלום: הוא רק אומר שאם בלילה הוא חוזר לשכם אז לא.
שאול יהלום: גם אם זה לא בישוב עצמו, אז בדוגמא שלנו בירושלים ובשטח ישראל?
ג'ודי וסרמן: אם הוא אדם כזה שמתגורר בישוב או באתר צבאי או בשט ישראל, אין בעיה.
שאול יהלום: אתה אומר שיש לי את כפר עציון ואת כרמי צור, אם העובד הזר גר פה והמעביד גר במקום אחר והתאונה קרתה באמצע אתה מסכים.
שאול יהלום: אבל אם זה בין ירושלים ואפרת אתה לא מסכים, הוא צריך לגור דווקא בישוב בשטחים, ואם הוא גר בתל-אביב?
רועי קרת: מזרח ירושלים זו בדיוק הבעיה בגלל השוני בסוגי האוכלוסיות.
שאול יהלום: אבל זה לא שטח מדינת ישראל.
רועי קרת: זה שטח מסופח.
שאול יהלום: אם תרצו תגישו הסתייגות, אני מקבל את מה שאתה אומר ואני מוסיף, או בשטח ישראל, אני לא יכול לחלק את ירושלים.
ג'ודי וסרמן: אז מה התיקון?
שאול יהלום: התיקון אומר שהמסלול נשאר C בבעלות רכב ישראלי, כל ההבדל הוא שמר קרת אומר שבתנאי שאחת הנקודות הם בישובים ישראלים באזור בשטחים, ואני אומר שישראל לצורך זה היא בודאי שטחים.
שאול יהלום: במה שאושר לא התייחסנו למקום המגורים של העובד אלא למקום התאונה ולמקום העבודה, אם הוא יצא משכם וחיכה לו רכב ישראלי ועבר בשטח C והגיע לכפר עציון והייתה תאונה, הוא מכוסה, את זה אני מוריד, נקודת המוצא או ההגעה חייבת להיות ישוב ישראלי או בישראל.
רועי קרת: זה המצב בנוסח ההצעה המקורי, מה שאדוני מציע עכשיו זה גם אם עובד יצא ממזרח ירושלים לגוש עציון וארעה לו תאונה בדרך בשטח C ברכב ישראלי עם נהג ישראלי, זו משמעות ההצעה.
ג'ודי וסרמן: רק אם הוא יצא מישוב ישראלי או מישראל או הגיע לישוב ישראלי.
שאול יהלום: נשאר דבר אחד שאתה אומר קשה למשטרת ישראל לעשות חקירות במזרח ירושלים, זה הכול.
שאול יהלום: אנחנו דנים פה בביטוח לאומי במזרח ירושלים שהוא צריך לחקור משפחות ויש לנו כל כך הרבה דיונים על החקירות שם על בני משפחה ואתם שותפים לדיונים האלה.
שאול יהלום: זה שמדינת ישראל לא הקימה עוד שלוש נקודות משטרה בירושלים ולא נמצאת שם בכל מקום או פועלת ביד חזקה זו בעיה שלנו אבל לא על סמך זה שיש עובד תמים וטוב שגר ברובע המוסלמי והוא לא טרוריסט ולא עשה שום דבר רע אלא מחפש מחיה ומצא אותה בכפר עציון, קצת אנושיות.
יעקב עמר: אם אתה רושם רק ישוב באזור אז אתה פותר את הבעיה, בירושלים ממילא יש פתרון, היום אני לא צריך בתחום ישראל את החוק הזה.
שאול יהלום: מי שהעסיק את העובד הוא אדם בכפר עציון , אותו אדם בונה בניין באפרת והוא הולך למזרח ירושלים ומצא שני עובדי בניין, הם לא מכוסים.
יעקב עמר: הם תושבי ישראל, עם זה אין בעיה
שאול יהלום: המעביד לא גר בישראל הוא גר בשטחים הוא לא מכוסה היום.
יעקב עמר: אין אתו בעיה.
שאול יהלום: אז סיני ממזרח ירושלים.
רועי קרת: צריך לעשות תיקון נוסח, הנחתי שסעיף קטן ג' שמתייחס לנסיעות ירד, אם זה נשאר יש כמה תיקוני נוסח שחייבים לעשות שלא נכנסו לכחול, בכל מקום שמתייחסים לתושב ישראל צריך להתייחס גם לתושב ישראל באזור, והצעתי לעניין הנוסח להגדיר רכב מנועי כהגדרתו בחקיקה המוכרת.
שאול יהלום: מי בעד אישור הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית?
שאול יהלום: בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין
שאול יהלום: ההצעה עם התיקונים האלה מאושרת לקריאה שנייה ושלישית, נעבור לנושא הבא.
שאול יהלום: הצעת חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון מס' 21)(תגמול ליתום משני הוריו) התשס"ה-2005
שאול יהלום: הנושא הוא הצעת חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון מס' 21)(תגמול ליתום משני הוריו).
שאול יהלום: ההערה הראשונה שמכאן ואילך גיל הגג הוא 28, הורדנו את גיל הגג בשבע שנים, זה לגבי מכאן ואילך.
שאול יהלום: ההערה השנייה שהייתה במליאה אמרה למה זה רטרואקטיבית רק שנתיים, יש ללכת מתחילת האינתיפאדה שזה אוקטובר 2000 וגם את זה אנחנו מתקנים.
שאול יהלום: המשמעות אומרת שאם אדם באוקטובר 2000 היה פחות מ- 28 או באוקטובר 2001 פחות מ- 28 ,או באוקטובר 2002 פחות מ- 28 הוא מקבל פחות שנתיים את הגמלה.
שאול יהלום: אם יש לאוצר רעיון לנסח את זה אחרת כדי לא לחזור על תקדים רטרואקטיביות, שינסח את זה כהוראת שעה, אם על העיקרון לא יהיה מחלוקת והממשלה רוצה לנסח את הרטרואקטיביות כהוראת שעה, נניח שהממשלה תבוא בהצעה כזו, לי לא אכפת.
ג'ודי וסרמן: הוראה רטרואקטיבית זה על מי החוק יחול, הוא יחול גם על אלה שנפגעו מ- 2000 עד היום.
שגיא בלשה: האוצר מתנגד להחלה רטרואקטיבית, קרי להגדלת הרטרואקטיביות של הצעת החוק ומכיוון שהצעתך צריכה להיות מתואמת אתנו נמשיך לדון בזה יחד.
שאול יהלום: מה העלות הרטרואקטיבית של שלושת השנים הנוספות?
שאול יהלום: קבלנו שנתיים ואנחנו מעלים לחמש.
שגיא בלשה: הסיבה להתנגדות שלנו היא לא בהכרח רק עלות, למרות שיש בזה עלות, זה מכפיל את כמות האנשים.
רבקה פריאור: עשינו בדיקה של מספר היתומים מעל גיל 30 בגיל ההתייתמות ומצאנו תשעה יתומים.
רבקה פריאור: כאשר בדקנו את תאריכי ההתייתמות, שלושה היו לאחר ה- 1 בינואר 2003 וששה היו בתקופה שבין 2000 ל- 2003.
רבקה פריאור: אם אנחנו יורדים לגיל 28 זה יוריד מעט, העלות היא וסליחה על הביטוי הלא פרלמנטארי, כל יתום עולה כ- 60,000 ₪, להוסיף ולהוריד, אלה העלויות שעליהם מדובר.
שגיא בלשה: זה מכפיל את כמות הזכאים זה מוריד אחד ומוסיף חמישה.
שאול יהלום: בהנחה שהטרור ימשיך, צמצמת את תכולת החוק מ- 35 ל- 28, צריך להסתכל על העתיד על שתי הנקודות אחת מול השנייה.
שגיא בלשה: באופן כללי אנחנו מתנגדים להחלה רטרואקטיבית של חוקים.
שאול יהלום: אנחנו מאשרים את החוק לקריאה שנייה ושלישית ובמשך היום יהיה משא ומתן אם לא תסכימו תגישו הסתייגות, בכל אופן אנחנו מדברים על הפרש של 300,000 ₪ שהם 5 כפול 60 לעומת הורדת הגיל בעתיד, שזה 28 לעומת 35 שאנחנו מקווים שאף אדם לא ייפול בזה לצערנו הרב אנחנו חוששים שכמו שכתוב בתנ"ך, בדמיך חיים.
שאול יהלום: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.
שאול יהלום: אני פותח את הישיבה.
שאול יהלום: על סדר היום - הכנה לקריאה שנייה ושלישית של הצעת חוק שירות התעסוקה (תיקון מספר 15) (לשכות פרטיות), התשס"ה-2005.
שאול יהלום: החוק סוכם למעשה, חוץ ממה שכתוב באותיות שמנות.
שאול יהלום: לכל אחד יש את הנוסח ואנחנו עוברים על האותיות השמנות ומכריעים.
שאול יהלום: ובכן, היועץ המשפטי מר גיל שבתאי כל דבר יסביר לנו מה הכוונה וייתן לנו הקדמה ונכריע.
גיל שבתאי: קודם כל יש בנוסח שלפני הוועדה תיאום טכני בין תיקון מספר 14 שעבר לפני כשנה, לתיקון מספר 15, הבעיה היא שתיקון מספר 14 למעשה עד היום לא נכנס לתוקף, כי הוא תלוי בכניסה לתוקף של תקנות, ואנחנו לא יודעים בעצם מתי זה יקרה.
גיל שבתאי: לכן התקנות היום יבואו לוועדה, אי אפשר לדעת מתי הם יוגשו, לכן נדרש תיאום, שינוי של תיקון מספר 14, והדרך שבה בחרנו לעשות את זה, זה על ידי העברה של כמה הסדרים בתוך תיקון מספר 15.
גיל שבתאי: אנחנו מדברים על עמוד 5, תיקון לסעיף 65, שנועד לקבוע שתיווך עבודה לאנשים מחוץ לישראל למעשה יכלול גם תיווך לעובדים זרים שנמצאים כבר בישראל, אנחנו מדברים עמוד 6 תיקון שהוא טכני לחלוטין, התייחסות להוראות שלמעשה הן נראות רק בתיקון מספר 14, שעדיין לא נכנס לתוקף.
גיל שבתאי: אנחנו מדברים על עמוד מספר 9, בסעיף מספר 16 שרשום שם, שלמעשה עושה את התיקונים בתוך תיקון מספר 14, זה עניין אחד.
שאול יהלום: מסכימים, נכון?
גיל שבתאי: העניין השני, הוא העניין של הענישה, בעמוד 8 סעיפים 12 ו14, הוועדה ביקשה בדיון הקודם להחמיר את רמת הענישה בכמה עבירות.
גיל שבתאי: משרד המשפטים ביקש לעיין בנושא הזה ולהתאים את הענישה למדרג ענישה, והנוסח שמונח לפני הוועדה, ההצעות של הוועדה למעשה מחוקות, והנוסח שרשום בהתאם לסיכום בין התמ"ת למשרד המשפטים.
שאול יהלום: שהוא החמרה?
גיל שבתאי: שהוא הקלה לעומת הענישה שהוועדה ביקשה.
קריאה: שהוא החמרה לעומת מה שביקשנו בנוסח הכחול?
קריאה: זה קצת יותר קל.
גיל שבתאי: הנושא השלישי, הוא נושא הדחייה, הוועדה החליטה בדיון הקודם על דחייה של מאה עשרים יום מיום הפרסום, רק אנחנו מבקשים להאריך את זה למאה שמונים יום.
גיל שבתאי: הנושא האחרון הוא נושא שלא קשור באופן ישיר להצעה והתמ"ת מבקשים לתקן בהזדמנות זה, את סעיף 59 לחוק שירות התעסוקה, לעניין תקנות עבירות מקצוע.
שאול יהלום: איפה זה?
גיל שבתאי: סעיף 17.
קריאה: לא נוגע ללשכות פרטיות.
שאול יהלום: מה זה ?
אורית שרפי: אגרות שנגבות על ידי המשרד לצורך בחינה של תמלוגים לקבלת תעודת מקצוע.
אורית שרפי: התקנות הקיימות במסגרת החוק נקבע שתוקן שבתקנות יהיה לתקופה שלא תעלה על שנתיים ימים, ולמעשה כל שנתיים אנחנו צריכים להגיע לוועדה על מנת להאריך את התוקף של התקנות האלה.
אורית שרפי: בישיבה שהתקיימה בשנה קודמת, עם היועצת המשפטית של הוועדה, היא למעשה לא הבינה למה צריך כל שנתיים לבוא לוועדה ורצתה לקבוע את זה כבר לארבע שנים.
אורית שרפי: יש כאן מחלוקת עם משרד המשפטים שלא מפרש באותה דרך.
אורית שרפי: משרד המשפטים בעצם אומר בואו תתקנו את החוק, כדי שזה יהיה ברור.
אורית שרפי: מה שאנחנו רוצים זה פשוט להוריד את הסיפא שמדברת על תוקף של תקנות שיהיה לשנתיים.
שאול יהלום: מה זה קשור לחוק זה?
אורית שרפי: זה לא קשור לחוק הזה, החוק הוא אותו חוק, התקנות הן מלשון החוק והסעיף המסמיך הוא מכוח אותו חוק, זה לא קשור לפרק הזה, זה פרק אחר, שמדבר על תעודות מקצוע.
שאול יהלום: צריך לשמוע פה את התלמידים, את המורים, לא?
שאול יהלום: הרי הם נבחנים.
אורית שרפי: זאת סמכות של השר לקבוע תקנות, הסמכות קיימת, אין פה עניין של לשאול את התלמידים או סוגים של מבחנים, זה לא - לעניין סוגים של מבחנים וסוגים של תלמידים, זה לא רלוונטי.
שאול יהלום: יש לכם בעיה?
גיל שבתאי: לנו אין עמדה בעניין הזה.
גיל שבתאי: זה לשיקול דעת הוועדה, התקנות האלה בסופו של דבר מתחדשות מדי תקופה, בתיקון האחרון בתקנות נקבע בהם מנגנון לעדכון המדד, ככה שמבחינת הסכום תוקן , מתעדכן, אבל לא משתנה, והשאלה היא האם הוועדה רואה לנכון להמשיך ולבחון את הצורך בתקנות האלה, בעצם מדי שנתיים.
גיל שבתאי: שזה שאלה להכרעת הוועדה.
שאול יהלום: מה אתם מכניסים אותי לדבר שלא שייך?
קריאה: אני כן רוצה לומר, שיש תיקון של סעיף בתוך חוק שירות התעסוקה.
שאול יהלום: רגע, אני לא עושה עבודה צדדית, זה לא שייך לחוק, מה אני צריך את זה?
שאול יהלום: תרצו, תקבלו תיקון לתקנות, תיקון לחוק, מה שתרצו נדון בזה.
שאול יהלום: עוד הערות?
שאול יהלום: החוק מאושר לקריאה שנייה ושלישית.
שאול יהלום: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה הרווחה והבריאות, אנחנו קצת בבלבול זמנים היום, אז אנחנו נתנצל על האיחור.
שאול יהלום: אנחנו בהצעת חוק מעונות יום שיקומים, תיקון מספר 2, שלוחה של מעון יום שיקומי תשס"ה – 2005 מובילה את החוק חברת הכנסת אתי לבני, יחד עם עוד חברי כנסת, רוני בריזון, אילן ליבוביץ מלי פולישוק בלוך.
שאול יהלום: עוד מעט תיכנס אתי לבני, אין לנו טענות אליה, ואנחנו באופן עקרוני לפני כולם מונח הנוסח, בחוק מעונות יום שיקומיים, בהגדרת מעון יום שיקומי, (לרבות שלוחה), אחרי הגדרת פעוט עם מוגבלות יבוא שלוחה – מקום שמהווה חלק ממעון יום שיקומי מסוים, אך אינו נמצא בשטחו המספק בשעות היום טיפול וחינוך לשישה פעוטות עם מוגבלות לפחות, שיש להם אוטיזם, לקות שמיעה, לקות ראייה, ולקות אחרת שקבעו השרים בצו.
שאול יהלום: או שמקום מגוריהם נמצא במרחק עשרים וחמישה קילומטרים לפחות מחוץ לשטחו של מעון יום שיקומי.
שאול יהלום: אנחנו אמרנו שהנוסח הזה בידי חברת הכנסת, הצגתי אותך ואת חברייך, ואנחנו אמרנו , אני קורא גם מדברי ההסבר, במימוש הזכאות, נתקלות בקשיים אוכלוסיות הפעוטות עם מגבלות מיוחדות, ואוכלוסיות הפעוטות המתגוררים בישובים קטנים.
שאול יהלום: כאן נאמר שעיקר הבעיה זה לגבי אותם אלה שהוגדרו, אוטיזם, לקות שמיעה, לקות ראייה, או לקות אחרת, שלגביהם אנחנו צריכים לקבוע שישה, אומנם זאת תהיה שלוחה, אבל הוצהר כאן שהשלוחה לא תקבל שום פעילות פחותה ממה שנקרא – הסניף המרכזי, ולגבי כל שאר הלקויות, אם הרחקנו עשרים וחמישה קילומטר, יש לנו את הזכות לקבל מעון יום שיקומי, נוסף.
שאול יהלום: זה פחות או יותר אמרנו שתי הגדרות, או שאוטיזם, לקות שמיעה, לקות ראייה ולקות אחרת שקבע השר, אז אנחנו מחילים שישה במקום עשרה, או שמקום מגוריהם מעל עשרים וחמישה קילומטר, אז גם שם מספיק שישה, אנחנו לא אומרים לאחד שלושים קילומטר, תשלים מעון יום לעשרה, זה הרעיון.
שאול יהלום: הממשלה שנמצאת כאן, מסכימה לנוסח הזה?
שאול יהלום: אז היה נוסח של הרווחה, וביקשנו שכולם יסכימו.
שאול יהלום: כולם מסכימים, מה אתם מציעים את תחילתו של החוק, אנחנו מציעים שהוא יהיה כבר לשנת הלימודים הקרובה.
קריאה: שלושים ימים,
שאול יהלום: זאת אומרת שלושים יום מיום פרסומו.
קריאה: הערה אחת, יש הצעת חוק ממשלתית שאנחנו הגשנו, ולא הייתה ועדת שרים שאישרה את זה עדיין, במידה ותהיה ועדת שרים, כדי שזה יעלה במליאה, אנחנו מבקשים - -
שאול יהלום: תודה רבה, אישרנו את החוק לקריאה שנייה ושלישית, ברכות למציעים, תודה רבה, כל טוב.
חיים כץ: חבר הכנסת שאול יהלום עסק בנושא, אז אני רוצה לתת לו לפתוח ולהגיד כמה מלים.
שאול יהלום: אדוני היושב ראש, כאן מדובר במשהו היסטורי, אנחנו כל הזמן עוסקים כאן בוועדה בשיפור השירות לאזרח שניתן בקופות חולים.
שאול יהלום: יש לנו הרבה תביעות לקופות חולים, חלקם עמדו כאן לסדר היום בוועדה, חלקם נעשו בפגישות בינינו לבין קופות חולים, עוזר לנו מאוד מאוד יועץ הוועדה פרופ' דב טשרנחובסקי שנמצא כאן שהוא מתמחה בכלכלת הבריאות.
שאול יהלום: ובדרך כלל זה גם נעשה, הדרך הזאת למעשה בדרך של השוואה.
שאול יהלום: זאת אומרת אנחנו מסתכלים על קופות החולים, וגם רוצים לראות מדוע קופת חולים אחת נותנת כך, מדוע קופת חולים אחרת נותנת דברים אחרים.