GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אייל לב ארי: (ג) מי שמספק שירות משלים ידריך את אנשי השירות המשלים נוסף על הוראות תקנות 87 עד 90 לתקנות נגישות השירות, גם הדרכה למתן שירות סביר ומענה תומך ראשוני בשעת חירום לאנשים עם מוגבלויות שונות; הדרכה נוספת זו תכלול צרכים וביטויי תגובה שונים של אנשים עם מוגבלות מסוגים שונים, במצבי חירום; וכן הצעות למענים אפשריים בעת חירום בפרט לגבי אנשים עם מוגבלות קוגניטיבית, אנשים עם מוגבלות נפשית וכן בקרב אנשים על הרצף האוטיסטי;"
מימי פלאצ'י: מימי פלאצ'י, מפקחת במשרד החינוך.
מימי פלאצ'י: למה הפירוט כאן של מוגבלויות מסוימות ודווקא הן?
יהודה מירון: נסביר.
יהודה מירון: הסעיף הזה נולד לאור מקרים שקרו.
יהודה מירון: בואו נהיה פרקטיים.
יהודה מירון: למשל, הסעות שבאופן קבוע מספקות הסעות לאנשים.
יהודה מירון: לצערנו, נתקלנו ביותר מדי מקרים שנהג ברח ונטש ונכנס למקום מחסה והשאיר אדם עם מוגבלות בתוך הרכב.
אילן גילאון: היא שואלת: מההן רואים את הלאו.
יהודה מירון: אני רוצה שכולם יבינו על מה מדובר כי אולי לא כולם הבינו.
יהודה מירון: זה למה צריך הדרכה לאותם נהגים ונהגות, למשל.
יהודה מירון: ההדגשה של שלושת סוגי המוגבלויות הללו נובעת מהמקום שאלו מוגבלויות שהיכולת לצפות התנהגות במצבי חירום, הרבה יותר מורכבת וקשה לעומת, למשל, אדם בכיסא גלגלים שההתנהלות מולו ברורה מאליו מעצם המצב.
יהודה מירון: זה לא המצב עם אדם עם אוטיזם, למשל, עם התנהגות מאתגרת או מישהו אחר.
יהודה מירון: מימי, אני מוכן שנדבר על זה – בשמחה.
מימי פלאצ'י: הייתי מציינת משהו שציינתם בעבר: באופן מותאם לתפקודו או לצרכיו של כל - - -
אילן גילאון: אני תומך מאוד במה שמימי אומרת כי הבעיה במקרים האלה היא שמתוך ההן אתה רואה את הלאו, ואז מה?
יהודה מירון: אילן, אם כולם אומרים - - -
אילן גילאון: תודה, בסדר.
אילן גילאון: מימי, תודה.
אייל לב ארי: "(ד) גורם אחראי יבצע במסגרת מזמן לזמן, ולפחות פעם בשנה, בקרת מוכנות לפי תקנות אלה, למצבי חירום, ובכלל זה נטילת חלק בתרגולים שמפעיל מסגרת חייב בהם לפי תקנות אלה; גורם אחראי ידווח למפעיל מסגרת לא יאוחר מ-21 ימים מביצוע בקרה, על ליקויים שנתגלו; מפעיל מסגרת או גורם אחראי, לפי העניין, יטפל בהקדם האפשרי בליקויים שנתגלעו למניעת הישנותם, בסיוע גורם אחראי אם יידרש.
שחר יששכרוב: לא ברור, מה זה "בסיוע גורם אחראי".
קריאה: יהודה, זה מה שהתכוונתי קודם – ההדרכה.
יהודה מירון: הרעיון בסעיף הזה הוא שאנחנו לא רק רוצים לשחק עם עצמנו ב"נדמה לי", אלא הכנו נהלים ותרגלנו, מצאנו ליקויים, והליקויים יכולים להיות בכל מיני רמות, החל ברמה שהתברר, למשל, שהנוהל שהכנו לא מספיק מתאים וצריך לתקן אותו, משרד השיכון.
יהודה מירון: למשל, זה תגובה לאירוע כזה.
יהודה מירון: יכול להיות שמצב שתגלו בעקבות תרגול.
יהודה מירון: מה לעשות?
יהודה מירון: אנחנו לא יודעים את הכול.
יהודה מירון: זה פשוט תגובה מה צריך לסייע.
יהודה מירון: יכול להיות שהתיקון יהיה ברמה של המסגרת, ויכול להיות - - -
עדנה ביבי: גורם אחראי יטפל בהקדם האפשרי בסיוע גורם אחראי – הסיוע עצמו?
יהודה מירון: חבר'ה, אתם כל כך נבהלים מהמילה "סיוע".
יהודה מירון: סיוע - זה אני עוזר לך לעזור לי.
ישי יודקביץ: יכול להיות שיש פה טעות הגהה?
ישי יודקביץ: המשפט האחרון: מפעיל מסגרת או גורם אחראי לפי העניין יטפל בסיוע גורם אחראי.
ישי יודקביץ: יוצא מצב שיכול להיות שגורם אחראי יסייע לגורם אחראי.
קריאה: גורם אחראי זה המשרד.
אייל לב ארי: יהודה, תן הסבר בכלל על הדרכה ועל כל התקנה.
יהודה מירון: סעיף 19 אומר את ההמשך למה שאמרנו עד עכשיו.
יהודה מירון: חשבנו, הכנו נהלים, והכול טוב ויפה.
יהודה מירון: עכשיו בבדיקה ביבש בוא נבדוק מה קורה עם הנהלים שהכנו, וזה המשמעות של לתרגל ב-19(א).
יהודה מירון: 19(ב) אומר לנו שיש לנו אנשי מסגרת והם גם כן צריכים להכיר את הנהלים ולא רק יישאר ברמה של תיק סגור שמעלה אבק.
יהודה מירון: על (ג) כבר דיברנו בעקבות ההערה של מימי על אותם ספקי שירות משלים למסגרת.
יהודה מירון: למשל, ובעיקר הדוגמא המאפיינת, הסעות.
יהודה מירון: גם הם יצטרכו לעבור הדרכה מאוד בסיסית.
יהודה מירון: ממילא חברות כאלה יעברו הדרכה בשגרה כי הן נותנות שירות בשגרה במסגרת תקנות אחרות.
יהודה מירון: אבל כאן אנחנו רוצים להדגיש את נושא החירום.
יהודה מירון: אספר לכם סיפור עצוב.
יהודה מירון: לפני שבועיים במקום כלשהו בעוטף עזה, ולא ננקוב בשם ובמסגרת ובמקום, התחילה אזעקת "צבע אדום".
יהודה מירון: נהג הוביל ילד עם מוגבלות והגיע לחניה של הבית.
יהודה מירון: כשהתחילה האזעקה של "צבע האדום", הנהג זינק לתוך הבית של הילד והילד נשאר בתוך האוטו.
יהודה מירון: אנחנו לא רוצים להיות שם, אלא רוצים להיערך.
יהודה מירון: לצערנו, אלה דוגמאות ואנחנו לא יכולים להיות שם אלא להתכונן.
מיכל שיק הר-טוב: זה ממש ללמד אנשים איך להיות בני אדם.
יהודה מירון: ללמד איך להיות בני אדם זה קשה, אבל - - -
ישי יודקביץ: אי-אפשר לחוקק כזה דבר.
ישי יודקביץ: מצד אחד, זה נורמות שהן כל כך מובנות.
ישי יודקביץ: מצד שני, אתה - - -
אילן גילאון: לא בטוח שאפשר לחוקק את זה.
אילן גילאון: אם אפשר היה לחוקק את זה, לא היינו צריכים שום דבר.
אייל לב ארי: "העברת מידע לרשות מקומית 20.
אייל לב ארי: גורם אחראי יעביר, אחת לשנה לפחות.
אייל לב ארי: .."
יהודה מירון: אייל, רוצים לתקן בראשון לאוקטובר בכל שנה.
אייל לב ארי: בסדר.
אייל לב ארי: "גורם אחראי יעביר ב-1 לאוקטובר כל שנה לרשות מקומית, את רשימת המסגרות שלהן הוא אחראי שנמצאות ברשות המקומית; הודעה כאמור תכלול את פרטי המסגרת, פרטיו של מפעיל המסגרת וכיצד ליצור עימו קשר.
אייל לב ארי: " למה 1 באוקטובר?
יהודה מירון: חשוב היה שייקבע תאריך אחד שלא משגעים את הרשות המקומית, אלא תאריך אחד שכולם מעבירים לה את המידע הזה.
יהודה מירון: ה-1 באוקטובר נבחר משום שזה כבר לאחר שנת הלימודים שזה תהליך מרכזי שקורה ברשות מקומית.
יהודה מירון: אם יש למישהו הצעה לתאריך אחר, אנחנו מוכנים לקבל.
מרים בר ניר: לגבי פרטי המסגרת – זה מספר המשתתפים?
מרים בר ניר: איזה מידע אתה רוצה בפרטי המסגרת?
יהודה מירון: מרים, אסביר.
יהודה מירון: מטרת הסעיף הזה היא לא להפתיע את הרשויות המקומיות עם כל מיני התרחשויות שהן לא מסוגלות להתמודד מולן.
יהודה מירון: אנחנו כרגע הלכנו על משהו מינימלי שאומר שמשרד הרווחה, למשל, צריך לדווח לרשות מקומית מסוימת:
יהודה מירון: אצלך יש מסגרת א' עם כך וכך אנשים, עם מי יוצרים קשר וכו'.
יהודה מירון: זה הרמה הכי מינימליסטית.
מרים בר ניר: האם כתוב מספר אנשים גם?
אייל לב ארי: מה נכללים בפרטים?
אייל לב ארי: מספר האנשים, סוג המסגרת.
יהודה מירון: נוסיף כאן את כמות האנשים.
מרים בר ניר: אם יהיו גם שמות אז יידעו איפה המוגבלים ויתחיל להיות מאגר מידע.
יהודה מירון: לאט, לאט.
יהודה מירון: אל תערבבו שמחה בשמחה.
יהודה מירון: נגיע לזה.
יהודה מירון: הוספנו את מספר האנשים.
יהודה מירון: תודה.
אייל לב ארי: "ממונה נגישות לחירום, נאמן נגישות לחירום, עדכון נהלים, תיאום הוראות והתאמת נהלים 21.
אייל לב ארי: (א) המנהל הכללי של גורם אחראי ימנה מבין עובדיו הבכירים ממונה נגישות לחירום; ניתן למנות עובד כאמור נוסף על תפקידים אחרים שהוא ממלא; מפעיל מסגרת ימנה איש צוות המסגרת שישמש נאמן נגישות לחירום, ויעביר את פרטיו לממונה נגישות לחירום של גורם אחראי; ממונה נגישות לחירום ונאמן נגישות לחירום, יסייעו לגורם אחראי או למפעיל מסגרת, לפי העניין, ליישם את חובותיו לפי תקנות אלה, לקדם את מוכנות הגורם האחראי והמסגרת למצבי חירום, ויעמדו בקשר האחד עם השני לצורך קבלת הוראות והעברת מידע בין גורם אחראי למפעיל מסגרת.
מיכל שיק הר-טוב: אני רוצה לשאול שאלה.
מיכל שיק הר-טוב: אמרנו מורשה לא נגישות לא רלוונטי.
מיכל שיק הר-טוב: אנחנו עכשיו ממנים כן ממונה נגישות לחירום.
מיכל שיק הר-טוב: מה ההכשרה שלו?
מיכל שיק הר-טוב: מה הוא יודע?
מיכל שיק הר-טוב: מה הוא מבין בנושא של שעת חירום?
מיכל שיק הר-טוב: מטילים אחריות מאוד כבדה על אדם.
מיכל שיק הר-טוב: לא שאני חושבת שלא צריך, אבל זה כאילו סתם מישהו.
אילן גילאון: אני מחכה להסבר.
אייל לב ארי: תסביר מה אתה רוצה בתקנה.
יהודה מירון: יש כאן תהליך שלם שכבר דיברנו עליו עד עכשיו.
יהודה מירון: עכשיו הגענו לשלב שצריך להסתכל על היישום הפרקטי.
יהודה מירון: כחלק מניסיון העבר כבר בנושא הנגישות, הבינו וכולנו הבנו שכדי לקדם את נושא הנגישות אנחנו צריכים שבתוך גוף שיש עליו חובות, יהיה אדם שתפקידו יהיה dedicated לנושא הנגישות ולקדם אותה.
יהודה מירון: אנחנו לא רוצים להמציא תפקידים.
יהודה מירון: הגוף הוא הגורם.
יהודה מירון: כדי לבצע את המטלות שעד עכשיו דיברנו עליהן, צריך שיהיה מישהו מתוך הארגון שיטפל, יניע ויקדם.
יהודה מירון: לכן, הארגון יבחר את אותו אדם מתוכו.
אילן גילאון: זה נאמן נגישות.
יהודה מירון: בדיוק.
יהודה מירון: כדי שלא נחפש את מוישל'ה בסוף היום ולא יודעים איפה הוא, הגורם האחראי במשרד הממשלתי - - -
אילן גילאון: אתה יכול אחרי זה להגיד: אין נאמנות, אין נגישות.
מיכל שיק הר-טוב: זה ממונה נגישות, זה לא חייב להיות מורשה נגישות.
מיכל שיק הר-טוב: זה מישהו מהעובדים הבכירים.
אילן גילאון: ברור, זה אותו דבר כמו מי שמטפל בתלונות בהטרדות מיניות.
יהודה מירון: מיכל, אי-אפשר כל דבר לחבר למורשה נגישות, זה לא רלוונטי.
מיכל שיק הר-טוב: לא, אפילו לא עניין של מורשי נגישות.
מיכל שיק הר-טוב: אני חושבת על העמותה כעמותה, עלינו.
מיכל שיק הר-טוב: אנחנו מפעילים מסגרות כאלה.
מיכל שיק הר-טוב: אני מטילה על מישהו ממנהליי את התפקיד הזה כשאין לו שום הכשרה, שום ידע.
יהודה מירון: "שום הכשרה" למה?
יהודה מירון: איך את יודעת?
יהודה מירון: מי אמר לך את זה?
יהודה מירון: סליחה, אני לא מבין מאיפה הדיבורים האלה.
מיכל שיק הר-טוב: איך הוא יידע נגישות לשעת חירום?
מיכל שיק הר-טוב: מה הוא צריך?
אילן גילאון: יהודה, היא שואלת מי מכין אותו.
יהודה מירון: בחלק גדול מהמסגרות, בטח ברמת הגורמים האחראיים ובהרבה ויותר ויותר מסגרות בשטח שפועלות יש אנשים שמונו כבר בלי קשר אלינו לטפל בנושאי חירום.
קריאה: יהודה, זה הממונה לשעת חירום.
קריאה: זה לא הממונה לנגישות.
יהודה מירון: עזבו את השמות כרגע.
יהודה מירון: בואו נדבר על המטרה.
יהודה מירון: לכל דבר יש מטרה, לא כותבים סתם.
יהודה מירון: המטרה כאן היא מאוד פשוטה והיא לייצר קשר רציף בשגרה בין הגורם האחראי למסגרת - זה כל המטרה.
יהודה מירון: זה אדם שצריך לתווך, בגורם האחראי, את כל הנהלים שמכינים לרמה של המסגרת.
אילן גילאון: ההגדרה קצת מבלבלת, יהודה.
אילן גילאון: יש לך הצעה לניסוח, איתן?
איתן עמרם: כן.
איתן עמרם: בתקנות לשוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות יש רכז נגישות, ולגבי רכז הנגישות הנציבות קבעה מה הוא צריך לדעת.
איתן עמרם: הוא צריך לדעת פסקה קטנה: א', ב, ג' ו-ד'.
איתן עמרם: אותו דבר כאן - להוסיף פסקה מה הוא צריך לדעת, גם מבחינת הג"א, וגם מבחינת נגישות, וזהו.
איתן עמרם: ואז יקומו גופים שיכשירו בהתאם למה שתקבעו.
איתן עמרם: מה שאתה רוצה שיהיה, הם ילמדו.
יהודה מירון: נוסיף עוד הערה לגבי ההכשרה של האנשים האלה.
אילן גילאון: הוא צריך לדעת משהו בשגרה ועוד בחירום.
ישי יודקביץ: הוא צריך לדעת שהוא האיש שצריך לחשוב על כל מה שכתבנו פה, הוא הכתובת לשאלות.
מימי פלאצ'י: אני חולקת על מה שנאמר כאן, אם הבנתי נכון.
מימי פלאצ'י: אם אני מסתכלת על המשרד שלנו, מי שאחראי על חירום זה אגף ביטחון ובטיחות.
מימי פלאצ'י: הוא אחראי על 100% מהתלמידים.
מימי פלאצ'י: אני חושבת שלא מומחה נגישות צריך להיות אחראי על חירום.
מימי פלאצ'י: זה שאגף ביטחון ובטיחות אחראי על החירום והוא מסתייע בנו כאנשי חינוך מיוחד ובמומחי הנגישות כדי לגבש את ההנחיות – זה נכון.
מימי פלאצ'י: אבל האחריות בעיניי זה על אגף הביטחון.
קריאה: לכן, צריך לתקן את זה.
אילן גילאון: מיכל, לך זה ברור?
מיכל שיק הר-טוב: אני חושבת כמוה, על כן מישהו שזה מה שהוא עושה ביום יום ובחירום, וגם - - -
אילן גילאון: אני לא הגדרתי אם הוא יותר בטחוני או יותר נגישותי, אני צריך שזה יהיה בן אדם אחד.
מיכל שיק הר-טוב: שילוב של השניים.
מימי פלאצ'י: הוא חייב להיות חירום.
קריאה: אבל לא רק חירום.
אילן גילאון: זה ברור לכולם, בואו לא נסבך.
אילן גילאון: אני סוף סוף הבנתי, מיכל, אז אל תבלבלי.
יהודה מירון: מיכל, לא ליצור מכשולים על התפקיד הזה.
קריאה: אבל אי-אפשר לייצר יציר כלאיים, זה ממש שעטנז.
קריאה: מי שאחראי על החירום יתייעץ עם מורשה נגישות, אבל לא הפוך.
יהודה מירון: לא, אין פה מורשה נגישות.
עדנה ביבי: אני פונה כאן למשרד האוצר, אם מתייחסים באמת לנושא הזה באמת ברצינות אז זה צריך להיות אדם, ושוב, מה צריכה להיות ההכשרה שלו, וזה נושא - - -, אז גם למפעילי המסגרת יש לזה עלויות.
עדנה ביבי: הם יגלגלו את זה עלינו אם הם צריכים איש מיוחד לנושא הזה, וגם מבחינתנו, לפחות אצלנו - יכול להיות שמשרד החינוך שיש לו מלא מערכות - - -.
עדנה ביבי: שוב, זה עניין של עלויות, תקנים נוספים.
אילן גילאון: אנחנו כל השיחה נמנענו מזה.
הדס אגמון: כדי להרגיע, התקנות לא מטילות, - - -
אילן גילאון: משרד השיכון ומשרד האוצר, יש ביניכם איזה קטע לא סגור בכלל בחיים?
רוני מר: בוא לא נפתח את זה.
רוני מר: הזמן קצר ואנחנו עוסקים במלאכה חשובה מדי.
אייל לב ארי: "(ב) גורמים אחראים לאותה מסגרת, יתאמו ביניהם את הנהלים שכל אחד מהם חייב להכין בקשר למסגרת לפי תקנות אלה, כדי למנוע הוראות סותרות ודרישות יתרות ממפעיל מסגרת.
אייל לב ארי: (ג) גורם אחראי יתאים את הנהלים הפנימיים שלו, ובכלל זה הנהלים הפנימיים לעניין התקשרות עם מפעיל מסגרת, לתקנות אלה; מפעיל מסגרת יתאים את הנהלים שלו לתקנות אלה.
אייל לב ארי: (ד) גורם אחראי ומפעיל מסגרת יעדכנו את הנהלים שהכינו לפי תקנות אלה לפי הצורך.
אייל לב ארי: " יהודה, תסביר בקצרה מ-(ב) עד הסוף.
יהודה מירון: לגבי סעיף (ב) - יש לנו מצבים שבהם במסגרת אחת אוחזים שני משרדי ממשלה.
יהודה מירון: יש מסגרות שיש בהן גם משרד הרווחה וגם משרד הבריאות, למשל, או חינוך עם מישהו אחר.
יהודה מירון: לכן, כחלק מהעבודה כאן הבנו מהשטח, מהמסגרות עצמן, שהן לא מעט נתקלות עם בעיות קשות שמשני כיוונים מכוונים אליהן דרישות שלא מתואמות.
יהודה מירון: לכן, הדרישה פה היא מאוד פשוטה: אנא, משרדי הממשלה, שבו ותתאמו כשאתם נופלים על מסגרת כזו כך שזה יהיה סביר ורגוע ונכון, ובעיקר שלא יהיו סתירות ולא דרישות מיותרות.
אייל לב ארי: "מסגרת חדשה 22.
אייל לב ארי: (א) לאחר יום התחילה לא תיפתח מסגרת אלא מסגרת שנתקיימו בה תקנות אלה.
אייל לב ארי: (ב) בעת ההכנות לפתיחת מסגרת חדשה, יעשה מפעיל מסגרת חדשה מאמץ סביר, לבחירת מקום ייעודי שתוכנן גם לעמידה בעומסים של רעידות אדמה לפי תקנות התכנון והבניה; הוראה זו תחול גם על מפעיל מסגרת שעובר למקום ייעודי אחר.
אייל לב ארי: " תסביר את (ב).
יהודה מירון: הרעיון הוא מאוד פשוט.
יהודה מירון: כשאנחנו כמפעילי מסגרת בוחרים מקום חדש או עוברים מקום, אנא בבקשה בצעו איזה סוג של בדיקה סבירה, ולכן המילים פה מאוד מדודות, האם אפשר לעבור למקום שהוא כבר מלכתחילה תוכנן והוא עמיד לרעידות אדמה.
מיכל שיק הר-טוב: זה בעיה במדינתנו.
מיכל שיק הר-טוב: אין הרבה מבנים כאלה.
יהודה מירון: לכן, הסעיף הוא סעיף מנחה, רגוע.
יהודה מירון: הוא לא לוחץ.
יהודה מירון: הוא אומר: קחו את זה גם בחשבון.
ישי יודקביץ: דהיינו, כשהוא שוכר מקום לטובת הדבר הזה.
קריאות: הסעיף הבא צריך להיות 23, זה תקלה.
קריאות: 23 נעלם.
אייל לב ארי: לא נורא.
אייל לב ארי: "ביצוע לפי תקן 24.
אייל לב ארי: הורו תקנות אלה על בדיקה או ביצוע התאמות נגישות לפי הוראות תקן, יהיה זה תקן כתוקפו מזמן לזמן לפי חוק התקנים, שעותק שלו מופקד לעיון הציבור במשרדי נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות; בהעדר הפניה כאמור, לא יהיה תוקף לתקן לעניין תקנות אלה; ויראו חייב כמי שיצא ידי חובתו אם מילא אחר הוראות התקן שהיו בתוקף במועד ביצוע התאמת הנגישות; בתקנה זו, "מועד ביצוע התאמת הנגישות" – לרבות המועד שבו הוזמנו התאמות כאמור מספק.
אייל לב ארי: הטמעת הנגישות 25.
אייל לב ארי: גורם אחראי, רשאי להתנות מתן רישיון או אישור הנדרש לפי דין לצורך הפעלת מסגרת או חידוש רישיון או אישור כאמור, או התקשרות עם מפעיל מסגרת, ביישום תקנות אלה.
עדי נועם סביר: אבל זה יכול ליצור במקומות מסוימים חוסרים.
עדי נועם סביר: למשל, אם אין אלטרנטיבה אם לא ייפתח מוסד חינוך, למשל, אם זה מוסד חינוך במעמד מוכר שאינו רשמי ואנחנו נגיד שהרישיון מותנה בזה שיהיו התנאים של התקנות, ואז יכול להיות שלא יהיה פתרון, לא תהיה מסגרת חינוכית – הכול או כלום.
אילן גילאון: היום אתם לא מתנים בתנאים?
עדי נועם סביר: בהיערכות כזו של חירום?
אילן גילאון: כבאות אש, למשל, זה בסדר?
יהודה מירון: עדי, את ממשרד החינוך.
יהודה מירון: זה שיקול דעת שלכם.
יהודה מירון: אף אחד לא חייב אתכם.
אילן גילאון: לא נראה לי שזה שיקול דעת שלהם.
יהודה מירון: לא, זה שיקול.
יהודה מירון: זה שיקול דעת לשקול האם ראוי כך וכך לעשות – זה הכול.
יהודה מירון: לא כתוב: גורם זה יתנה.
יהודה מירון: אתם ילדים גדולים.
יהודה מירון: יש לכם פה כלי להשתמש בו.
אילן גילאון: האם מתן רישיון לגבי זה לא מותנה בתנאים האלה?
עדי נועם סביר: יש אישורי בטיחות, תברואה.
עדי נועם סביר: יש נהלים, יש תנאי - - - ?
קריאה: ודאי, אם אין מיגון לא נפתח בית ספר.
אייל לב ארי: "תחזוקה ונגישות זמנית חלופית 26.
אייל לב ארי: (א) מפעיל מסגרת אחראי לכך כי הסידורים שהוא חייב לבצע לפי תקנות אלה יהיו תקינים ומוכנים לשימוש או הפעלה במצבי חירום והתגוננות אזרחית, בפרט ידאג מפעיל מסגרת שמרחב מוגן של מקום ייעודי של מסגרת יהיה זמין ומוכן לשימוש במצבי חירום; אין באמור בתקנת משנה זו כדי למנוע שימוש אחר במרחב המוגן האמור.
אייל לב ארי: (ב) לא יפגע אדם בסידורי נגישות לפי תקנות אלה, לא יגרע מהן ולא יסב את השימוש בהן למטרות אחרות באופן חלקי או מלא, אלא במהלך תקופת שיפוץ של המקום, ובלבד שהבטיח נגישות חלופית למצבי חירום.
אייל לב ארי: " יהודה, תסביר את (א).
יהודה מירון: גם פה כל הרעיון הוא שביצענו את מה שביצענו.
יהודה מירון: נניח ואני במסגרת במקום מסוים והכנו את כל מה שצריך.
יהודה מירון: למשל, הכנו את הממ"ד.
יהודה מירון: מצד שני, אנחנו אומרים שאין סיבה שהממ"ד יעמוד כל השנה ריק ולא יוכלו להשתמש בו.
יהודה מירון: אין שום בעיה, אבל ברגע פקודה לעבור ל - - -
אייל לב ארי: "שמירה והצגת מסמכים 27.
אייל לב ארי: (א) גורם אחראי ומפעיל מסגרת חייבים לשמור העתק עדכני של ההוראות והנהלים שהכינו לפי תקנות אלה לצורך שימוש בהדרכות ותרגולים לפי תקנות אלה, ולצורך שימוש במצבי חירום.
אייל לב ארי: (ב) גורם אחראי ומפעיל מסגרת יעבירו לנציב או יציגו לו, לא יאוחר מתום עשרים ואחד ימים מיום שנדרשו לכך, העתק מסמך מהמסמכים הנזכרים, בתקנות משנה (א).
אייל לב ארי: עיגול סכומים 28.
אייל לב ארי: מספר שהוא תוצאת חישוב לפי תקנות אלה, יעוגל למספר השלם הקרוב, ומחצית מספר תעוגל כלפי מטה.
אייל לב ארי: " צריך את התקנה הזו?
יהודה מירון: צריך בשביל העמוד הבא.
אייל לב ארי: אוקיי.
אייל לב ארי: "תכנית היערכות והנגשה לשר הביטחון 29.
אייל לב ארי: גורם אחראי יכין ויגיש לשר הביטחון תכנית היערכות לביצוע האמור בתקנות אלה, במועד שנקבע לפי סעיף 19מ לחוק..." – תיכף אעיר – "...
אייל לב ארי: התכנית תכיל את עיקרי ההערכות של הגורם האחראי לביצוע חובותיו לפי תקנות אלה, ושל מפעילי המסגרות שבאחריותו, עד להשלמת ביצוע תקנות אלה.
אייל לב ארי: תחילה 30.
אייל לב ארי: תחילתן של תקנות אלה 6 חודשים מיום פרסומן.
אייל לב ארי: " לפני שאנחנו עוברים גם לסעיף של ההחלה ההדרגתית.
אייל לב ארי: מכיוון שהנושא של המועד שנקבע לפי 19מ גם לגבי תוכנית היערכות והנגשה לשר הביטחון – כרגע המועד שנקבע לפי סעיף 19מ לביצוע כל חובות הנגישות הוא 1 במאי 18', זה כרגע הוראת תיקון סעיף 2 לחוק השוויון.
אייל לב ארי: ברגע שהתקנות האלה יפורסמו ללא תיקון חוק זה אומר שבעצם כל התאמות הנגישות אמורות להתבצע באופן מיידי.
אייל לב ארי: כדי שתהיה החלה הדרגתית או כדי שיעמדו גם אפילו במועד שנקבע להגשת תוכנית היערכות והנגשה לשר הביטחון נדרש תיקון חקיקה של תיקון סעיף 2 לחוק השוויון.
ישי יודקביץ: אני נמצא בדיאלוג עם הגורמים הממונים עליי על הנושא הזה ואני מסביר להם.
ישי יודקביץ: אני צריך להגיע עד לרמת רמטכ"ל.
אייל לב ארי: ככל שהתקנות האלה יאושרו בסוף - פרוצדורה לפני, אחרי - הן לא יהיו יכולות להיות מפורסמות לפני תיקון החקיקה אם אנחנו רוצים שבאמת ההחלה ההדרגתית תהיה בת תוקף - זה המצב המשפטי שקיים כרגע.
אייל לב ארי: (3) בביצוע חובותיו, לפי תקנה זו, ייתן מפעיל מסגרת עדיפות להשלמת חובותיו לגבי מקום ייעודי או לגבי אנשים עם מוגבלות שלהם הוא מספק שירות בבתיהם, שהסיכוי שיימצאו במצב חירום גבוה יותר לעומת שאר המקומות הייעודיים שהוא אחראי להם או אנשים עם מוגבלות שלהם הוא מספק שירות בביתם.
ישראל אבן זהב: אני חושב שכדאי שיהודה יבהיר מה זה מצב חירום גבוה יותר לגבי אחוזי ההנגשה.
יהודה מירון: כרגע קוראים לסעיף הזה 23, אבל זה לא נכון.
יהודה מירון: הוא מסדיר את מה נמצא בכל תקנות הנגישות שעוסקות בדברים קיימים.
יהודה מירון: כאן מרבית המסגרות הן קיימות, ולכן החוק ייתן להם, אחרי ההערה של אייל שיצטרכו לתקן את החוק פה, עוד כמה שנים קדימה לבצע את כל מה שנדרש – לגבי הקיימים.
יהודה מירון: הטבלה כאן מייצרת כאן פריסה בהליך סדרתי החל, וקודם כל, גורם אחראי: יש לך זמן של חצי שנה מרגע שהתקנות האלה ייכנסו לתוקף להכין את הנוהלים ולהוריד אותם למסגרות, ואחר כך המסגרות, כמו שאתם רואים, לפי הכמויות שלהן יצטרכו להשלים את הנוהלים ואחר כך גם את שאר חובותיהן.
יהודה מירון: יש כאן סוג של פריסה האם יש לך עד עשר מסגרות שבהם אתה נותן שירות או יותר.
יהודה מירון: מתחת לסעיף 3 ההצעה באה ואומרת את הדבר הפשוט: אם אני סוג של שירות שמפעיל X מסגרות ברחבי הארץ וחלקן בעוטף עזה, אז סעיף 3 אומר לי: קח בחשבון שבאזורים שאתה פועל בהם והסיכוי למצב חירום הוא הרבה יותר גבוה ממקומות אחרים, אנא תיערך שם בשלב ראשון לפני שאתה עובר למקומות האחרים.
יהודה מירון: כלומר, תן עדיפות למקומות בהם הסיכון יותר גבוה.
איתן עמרם: אני לא מוצא פה את הסנקציה.
איתן עמרם: נעשתה פה עבודה נפלאה.
איתן עמרם: האם אפשר לכתוב פה שורה שזה בהתאם לסעיף 19נא לחוק השוויון?
איתן עמרם: למיטב הבנתי, שם כתובים הדברים הרלוונטיים – 50,000 שקל הערכת נזק.
ישי יודקביץ: לא צריך.
איתן עמרם: אם לא, העבודה היא נפלאה ואתה תבוא אליי בשנה הבאה ותגיד לי: מה קורה?
איתן עמרם: אף אחד לא עושה כלום.
אילן גילאון: ראשית, אני אבוא אליך בשנה הבאה.
אילן גילאון: שנית, אנחנו עוד צריכים את הסכמת שר האוצר לכל זה.
איתן עמרם: לא משנה.
ישי יודקביץ: אנחנו לא מסכמים את הדיון היום.
אילן גילאון: אנחנו עשינו את הטחינה, זה החלק המשעמם של העבודה.
אילן גילאון: לא נקרא את זה שוב.
אילן גילאון: זה מאושר מראש משום שחלק אנחנו מסכימים וחלק אנחנו לא מבינים אז אנחנו מאשרים.
אייל לב ארי: יהיו עוד תיקונים.
אייל לב ארי: כבוד היושב ראש, מכובדיי כולם, אני דן קדרון – תנו יד לחירש, נכים למען נכים.
אייל לב ארי: אני רוצה לחזור לרגע לעמוד 8, סעיף 4 למעלה.
אייל לב ארי: יש פה משהו שהוא לא ברור.
אייל לב ארי: כתוב: השכרת רכב ואוטובוסים.
אייל לב ארי: האם מישהו יכול להגיד איזה אוטובוסים נגישים?
אייל לב ארי: בעירוניים יש בסך הכול שלושה מקומות, אז מה יעשו?
אילן גילאון: יש לך אוטובוסים להשכרה.
אילן גילאון: בקווים הקיימים – אתה יודע, העירוני מונגש, הלא עירוני – אנחנו עובדים על זה.
אילן גילאון: באוטובוסים העירוניים יש בסך הכול שלושה מקומות.
אילן גילאון: השאלה היא מה עושים אם צריך כמות יותר גדולה של אנשים באוטובוס אחד?
יהודה מירון: אולי שכחתי לציין בהתחלה שעוד הנחת עבודה לתקנות האלה היא שבשגרה אנחנו מתקדמים יותר ויותר להנגשת המרחב הישראלי, כחלק מזה גם בנושא של כלי רכב וכל מה שקשור לזה.
יהודה מירון: אומנם אנחנו בתחילת הדרך, ואתה צודק במאת האחוזים, אבל ברור לנו שלא נוכל במצב חירום לייצר יש מאין.
יהודה מירון: כי באוטובוסים הבין-עירוניים אין סיכוי.
יהודה מירון: עשו שינוי באוטובוסים העירוניים לשלושה מקומות.
יהודה מירון: השאלה היא מה עושים אם יש מסה של נכים.
יהודה מירון: לא עלנו במצב חירום, וצריך להגיד את זה גם לפרוטוקול, וזו גם אחת ממטרות התקנות, כנראה שחלק מהציפייה הרגילה בשגרה של עצמאות או אפילו כבוד, לא יימצאו במצב חירום, ואם אני אצטרך לפנות אדם עם מוגבלות יכול להיות שגם אני אקח אותו ביד ואעביר אותו ממקום למקום – העיקר להציל את חייו.
יהודה מירון: שאלתי כי חשוב לי שכל הנכים יוכלו לזוז בזמן חירום.
אילן גילאון: אתה מבין שהתשובה הזו שווה כמו שאפשר לעשות שלום.
אילן גילאון: כבוד היושב-ראש, כבר דנו פעם בנושא הנכים באוטובוסים.
אילן גילאון: זו הוועדה שיכולה לדאוג לכולם.
אילן גילאון: אתה צריך להבין שאנחנו בסך הכול חיים חיים מידתיים.
אילן גילאון: אנחנו משתדלים - - -
ישי יודקביץ: אדוני, אני מבקש לא לאשר את התקנות לפרוטוקול.
אילן גילאון: לא, גם אי-אפשר.
אילן גילאון: אני צריך את המליאה.
אילן גילאון: מבחינתי, אני לא דן בזה שוב.
אילן גילאון: אבל ברגע שאתם נותנים לי אור ירוק, אתם ה - - -.
אילן גילאון: אני מצפה לזה בכיליון עיניים, כולל בפגרה – שיהיה ברור.
אתי שבתאי: יש לנו ביום ראשון ישיבה.
אייל לב ארי: הדיון עוד לא יסתיים.
אייל לב ארי: יש עוד תיקונים שעלו והערות.
אילן גילאון: אתם תהיו מוכנים עד יום ראשון, יהודה?
יהודה מירון: מקווים.
יוחאי וג'ימה: אני רוצה רק לוודא.
יוחאי וג'ימה: לגבי סעיף 21 - ....
יוחאי וג'ימה: הממונה על נגישות החירום, ההגדרה שלו.
יוחאי וג'ימה: אנחנו נשנה שיהיה ממונה חירום ושיוכל להתייעץ עם מישהו שאחראי על נגישות?
יהודה מירון: אין שם חובת התייעצות.
יהודה מירון: יוחאי, כל הרעיון הוא למנות את אותו בתוך, פעם אחת, הרשות המקומית, פעם שנייה, באותה מסגרת.
יוחאי וג'ימה: ברור לי.
יוחאי וג'ימה: אבל כתוב פה: ממונה נגישות לחירום, וזה מישהו שאחראי גם על נגישות וגם על חירום.
יהודה מירון: אני מבין שהשמות מבלבלים.
יהודה מירון: נצטרך לחשוב מה עושים עם השם.
יוחאי וג'ימה: יש אחד שהוא ממונה על חירום והוא יכול להתייעץ עם מישהו שהוא ממונה נגישות.
רוני מר: ישי סיכם את הדברים וגם היועץ המשפטי לוועדה.
רוני מר: אני רק רוצה להבהיר שלא הערנו במהלך הדיון הערות, לא מקצועיות ולא משפטיות.
רוני מר: הגורמים במשרד השיכון - - -, נעביר אותן בצורה מסודרת - - - לישיבה הבאה.
אילן גילאון: את זה תגידו בבית המשפט, אני מבין אתכם.
אילן גילאון: זאת אומרת, אתם לא תומכים, לא מתנגדים.
אילן גילאון: אתם לא אומרים את דעתכם.
רוני מר: אדוני, חייבים להגיד שבמהלך הדיון הזה לא אמרנו הערות כדי לא להפריע לדיון ושתוכל לקדם אותו - - -
אילן גילאון: תשמע, המשרד שלך זה - - - תודה רבה לכולכם.
אלי אלאלוף: על סדר היום: הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון – התחשבות במסורת ישראל)ח, התשע"ח-2017, הצעת חוק ממשלתית, הכנה לקראת קריאה שנייה ושלישית.
אלי אלאלוף: אנחנו מבקשים למזג אליה את הצעת החוק של חבר הכנסת גפני בצירוף של חברי הכנסת מקלב, יעקב אשר, מנחם מוזס, ישראל אייכלר.
אלי אלאלוף: אתה אמרת לי כל הכנסת וכולם מסיעה אחת?
משה גפני: יש עוד.
אלי אלאלוף: בן-צור, יעקב מרגי, מיכאל מלכיאלי, מכלוף מיקי זוהר ובצלאל סמוטריץ.
אלי אלאלוף: יש הצעה למזג את שתי הצעות החוק.
אלי אלאלוף: מישהו רוצה להתבטא או אפשר לעבור להצבעה?
אלי אלאלוף: מי בעד למזג?
אלי אלאלוף: נמנעים – 1 הבקשה למיזוג לא התקבלה.
אלי אלאלוף: אנחנו 2 ו-3 ואחד נמנע.
ענת מימון: אני רק אעיר שהמיזוג הוא לפי סעיף 84ד' לתקנון ואנחנו צריכים את אישור ועדת הכנסת.
ענת מימון: כמובן אנחנו נמשיך לדון, מותנה באישור שוועדת הכנסת תיתן למיזוג הזה.
אלי אלאלוף: מה עושים כשזה 2 ו-2?
ענת מימון: זה לא עבר.
אלי אלאלוף: אלעזר, יש לך זכות הצבעה?
אלי אלאלוף: רק מאיר ואילן ואני ואייכלר.
משה גפני: 2 ו-2 זה לא עובר.
אלי אלאלוף: טוב, אנחנו נעשה רביזיה.
אלי אלאלוף: לא התכוננו טוב, אם כך.
אלי אלאלוף: יש רביזיה, תוציאו את ההודעה.
אלי אלאלוף: אנחנו נבקש מהמציע להסביר.
משה גפני: אני מודה לך על הדיון המהיר שאתה עושה בעניין הזה בגלל שבאמת החוק לא מסובך.
משה גפני: גם החוק הממשלתי וגם החוק הפרטי מדברים על העובדה הזאת ששר העבודה והרווחה בואו לתת היתרים של יום המנוחה, הוא צריך לשקול שיקולים רבים.
משה גפני: אני מצטרף לחוק הממשלתי שמדבר על-כך שהוא צריך לשקול את הנושא של רווחת העובד.
משה גפני: כאשר הוא אומר שהוא נותן היתר עבודה ביום המנוחה, הוא צריך לשקול את רווחת העובד.
משה גפני: הוא צריך לשקול את מסורת ישראל שהיום זה לא קיים.