GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: זה קיים רק בתחבורה ציבורית בשבת אבל זה לא קיים בשיקולים של היתרי עבודה.
משה גפני: למשל, אם יש עובד שהנושא של מסורת ישראל אצלו זה דבר מאוד קריטי, הוא צריך לשקול את הדבר הזה.
משה גפני: הוא לא חייב לשקול אף אחד מהסעיפים המנויים כאן בחוק הממשלתי, אבל הוא יכול לשקול את זה, מה שעד היום לא היה בשיקולו בכלל.
משה גפני: ב-1991 נעשה תיקון בעניין הזה לגבי חוקים אחרים בשעות עבודה ומנוחה.
משה גפני: אנחנו מבקשים לשים את זה גם כאן, דהיינו, קיום מלופה שאינה מחייבת העסקה בשעות המנוחה השבועי.
משה גפני: אם יש חלופה לעבודה הזאת.
משה גפני: אגב, זה לא פתיחת עסקים או סגירתם.
משה גפני: זה לא הדיון בחוק הזה.
משה גפני: הדיון בחוק הזה הוא מול העובד שצריך על פי חוק לקיים את יום המנוחה השבועי שצריך לקחת גם את זה בחשבון.
משה גפני: לגבי הסעיף הרביעי, ההשפעה שיש במתן ההיתר, אני חושב שמה שניסחתם הוא טוב.
משה גפני: התלבטתי בניסוח בחוק הפרטי ואני חושב שמה שניסחתם הוא טוב.
משה גפני: הוא עונה פחות או יותר על הדברים: "ההשפעה שיש במתן ההיתר על אופיו והמרחב הציבורי בו יתבצעו העבודות".
אלי אלאלוף: אתה לא יודע שהלשכה המשפטית אצלנו היא גם הלשכה הדיפלומטית?
משה גפני: היא גם היתה בוועדת הכספים.
משה גפני: הסעיף האחרון הוא כל שיקול אחר שיש בו כדי להגשים את תכלית החוק.
משה גפני: זאת אומרת, לשקול את הדבר הזה בתכלית החוק, זה שלכל אחד מבני העם היהודי – לגבי דתות אחרות זה ימים אחרים – אז כל שיקול אחר שיש בו כדי להגשים את תכלית החוק.
משה גפני: החוק הזה איננו כופה שום דבר, איננו מחייב אפילו לא את השרים.
משה גפני: הוא לא מחייב איש מעבר למה שיש היום.
משה גפני: הוא רק מאפשר, כאשר עושים את השיקול הזה על יום המנוחה השבועי, כל אחד יכול לראות את זה מנקודת ראותו.
משה גפני: אפשר לראות את זה מנקודת ראות סוציאליות, אפשר לראות את זה מנקודת ראות של העובד ומשפחתו וכל מה שנלווה לעניין הזה.
משה גפני: בהחלטה, השר שמופקד על החוק הזה – בעצם, לא השר, אלא האנשים שעוסקים במתן ההיתרים על חוק שעות עבודה ומנוחה, יכולים לשקול גם את השיקולים האלה.
משה גפני: אני חושב שהחוק הזה הוא חוק נכון גם מבחינה סוציאלית, אבל הוא גם נכון מבחינת הנושא של שבת.
אלי אלאלוף: מאיר כהן, בבקשה.
מאיר כהן: אני מבקש להוסיף שתי הסתייגויות.
מאיר כהן: אחד, בסעיף 12א' תבוא ההסתייגות שלי, שייקחו בחשבון גם צרכים של חיילי צה"ל, אנשי הביטחון ואזרחים ללא רכבים.
מאיר כהן: אני מבקש שזה יירשם כהסתייגות.
מאיר כהן: בסעיף 6 אני מבקש להוסיף הסתייגות: שיתחשבו גם ברגשות ובצרכים של כלל הציבור בישראל, הדתי והחילוני.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד שיש מושגים שמרגיזים אותי.
אלי אלאלוף: אני לא מכיר מישהו מצהיר וגם המערכת לא מכירה במושג חילוני ודתי.
אלי אלאלוף: יש יהודי ויש ערבי.
אילן גילאון: ויש אלה ששכחו להיות יהודים.
אלי אלאלוף: חס וחלילה, אין דבר כזה.
אלי אלאלוף: אני חושב שלדבר על מסורת ישראל זה אחד הדברים הבסיסיים של כל אזרח יהודי במדינה הזאת ולא חשוב מה הוא מאמין.
אלי אלאלוף: זה לא קשור, לדעתי לדת או לחילוניות.
אלי אלאלוף: לפחות אתה, מאיר, אנחנו באים מעדה שלהיות יהודי זה להיות יהודי וזהו.
אלי אלאלוף: המושג חילוני זה מושג שאותי מקומם בצורה מטורפת.
מאיר כהן: אתה צודק שבעדה שלנו אין מושג שנקרא חילוני.
אלי אלאלוף: אני אספר לכם משהו שאותי תמיד מרגש.
אלי אלאלוף: כדאי שההיסטוריה המיוחדת של כל אחד מאיתנו תבוא לידי ביטוי גם בפרוטוקול מדינה של הכנסת.
אלי אלאלוף: בשלב מסוים, אחרי 1945 אישרו ליהודים במרוקו לחזור לגור בכל מקום שהם גרו לפני כן.
אלי אלאלוף: דווקא הצרפתים החזירו את היהודים לגטו של כל עיר ועיר.
אלי אלאלוף: רק אחרי 1945 אפשרו להם לצאת ולגור בעיר החדשה.
אלי אלאלוף: מעניין מאוד.
אלי אלאלוף: אב בית הדין הרבני של פז, רבי אהרון בוטבול, הוא התחיל להגיד לצעירים: אל תשאירו אותי לבד בשבת, כי אתם עברתם לגור בעיר החדשה.
אלי אלאלוף: אני ממליץ לכם וזה כתוב.
אלי אלאלוף: ראש עיר מסוים מדהים בעיר מסוימת שאני לא אגיד את שמה כרגע.
אלי אלאלוף: כשהגיע לפז לפני מספר שנים, אמרו לו: אתה חייב לבוא להתפלל למטה בעיר הישנה.
אלי אלאלוף: הוא אמר: זה רחוק.
אלי אלאלוף: אז הוציאו לו את ההחלטה של רבי אהרון בוטבול וזה אפשר לו בקניית כרטיס ערב שבת, לנסוע באוטובוס שנהג בו נהג מקומי.
אלי אלאלוף: הוא הגיע לבית הכנסת והרגיש שהוא לא חילל את השבת.
אלי אלאלוף: אני חושב שזאת הדוגמה שמראה - - -
ישראל אייכלר: אבל הוא הגיע בערב שבת.
אלי אלאלוף: לא, בשבת הוא הגיע.
אלי אלאלוף: תאמינו לי, הוא הרגיש טוב.
אלי אלאלוף: אלפי צעירים שלא עזבו את הרב שלהם לא הרגישו שחיללו את השבת.
אלי אלאלוף: כדאי שנגיע לפעמים לפשרות שמאפשרות לכולנו להרגיש יהודים מלאים ולא רק יהודים שהם כביכול לפי קו כזה או קו כזה, רב כזה ורק כזה.
אלי אלאלוף: אנחנו רק מתפצלים ואין לנו שום ברירה אלא לאהוב אחד את השני, אם אנחנו רוצים שהמדינה שלנו תישאר מדינה של כל אזרחיה ותושביה.
אלי אלאלוף: זה מקפיץ שאני שומע שצריך את הדברים האלה של מסורת ישראל.
אלי אלאלוף: כמו שאי-אפשר לבקש מדת אחרת או מאזרחים אחרים לא לחיות לפי המסורת שלהם.
אלי אלאלוף: בבקשה, הרב אייכלר.
ישראל אייכלר: דבריך לגבי יהדות מרוקו ממש מחממים כי באמת לא היו שם הרוחות הזרות שבאו להשכיח את התורה, להכחיש את התורה, ולהגיד שיש כל מיני זרמים בעם היהודי.
ישראל אייכלר: יהודי הוא יהודי.
ישראל אייכלר: יש מסורת יהודית, יש הלכה יהודית.
ישראל אייכלר: אתם יודעים שבזמן הרמב"ם במרוקו, הוא היה חייב לברוח ממרוקו כי שם התחילו השיעים לכפות על היהודים את דת האיסלם.
ישראל אייכלר: הוא היה חייב לברוח למצרים, שם היו הסונים ושם לא היתה כפיה של דת האיסלם.
ישראל אייכלר: היתה גם איגרת תימן שהוא כתב להם על מסירות נפש בגלל היהדות, בגלל השיעים ניסו.
ישראל אייכלר: הסונים לא ניסו לכפות.
ישראל אייכלר: גם הסונים ידעו וגם היהודים ידעו מה זה יהודים ולא היתה שאלה בכלל.
ישראל אייכלר: אדוני היושב ראש, אני רוצה לומר שאם לא היתה כאן מדינה יהודית, היינו צריכים לדבר רק על שיקולים סוציאליים ויש הרבה שיקולים סוציאליים בעניין הזה.
ישראל אייכלר: אבל היות וטרמפ הכריז בשבוע שעבר שירושלים היא בירת ישראל בגלל שזאת מדינה יהודית, רק בגלל הקשר הדתי לירושלים מן ההיסטוריה של אלפי שנות, אז מותר להגיד גם את האמת הפשוטה, שהשבת איננה יצירה אנושית.
ישראל אייכלר: זה לא ערך של חולין, שבת קודש, למרות שיש בה גם מתנה של יום מנוחה וקדושה, אבל בבסיס שבת קודש היא יצירה אלוקית כי "ששת ימים עשה השם את השמים ואת הארץ וביום השביעי ויינפש".
ישראל אייכלר: אבל אם יש אנשים שלא מסתפקים בנימוק היהודי הדתי וצריך גם נימוקים סוציאליים, אז יש רבים וטובים כאלה למה צריך לתת יום מנוחה שבועי.
ישראל אייכלר: אני כבר אמרתי שאם באמת יש צורך ציבורי, צורך צרכני של שופינג, של נסיעות, של טיולים, אולי צריך לקבל את ההצעה שכבר הרבה פעמים הוצעה, שיום ראשון יהיה סגור, לא יהיו משרדי ממשלה, לא תהיה עבודה ושההורים יוכלו לצאת עם הילדים.
ישראל אייכלר: יש לפחות מיליון שומרי שבת שמאוד ישמחו לעשות את זה.
ישראל אייכלר: אולי זה יפתור לנו גם את הטענות הסוציאליות השונות לגבי יום השבת.
ישראל אייכלר: מה שברור, כמו שאמר היושב ראש, שמסורת ישראל היתה צריכה להיות כל-כך טבעית בשיקולים של שר יהודי בארץ ישראל שלא היו צריכים בכלל את החקיקה הזאת.
ישראל אייכלר: אבל מה לעשות שהיה בג"צ שקבע שאסור לשר לשקול אלא עניינים מקצועיים, כלכליים טכניים ואסור לו לשקול שיקולים ערכיים דתיים.
ישראל אייכלר: זה גרם לכך שמנכ"ל משרד הרווחה אמר לנו: אסור לי לשקול שיקולים של מסורת ישראל, אתם צריכים חקיקה.
ישראל אייכלר: לכן באנו בחקיקה וזה כל העניין, שתהיה אפשרות לדאוג לרווחת העובד, למסורת ישראל.
משה גפני: ישראל, על זה לא היה בג"צ.
משה גפני: הבג"צ דיבר על המרכולים.
אלעזר שטרן: בג"צ אמר פעם שאסור לשקול שיקולים של מסורת?
משה גפני: המשרד אמר, בצדק.
ישראל אייכלר: תנו לי.
ישראל אייכלר: אתם מניחים שאני יודע על מה אני מדבר.
ישראל אייכלר: היתה שופטת עליונה בשם בן פורת שכתבה בפסק בג"צ, שכל שיקול דתי במעשה שלטוני הוא שיקול פסול.
ישראל אייכלר: בזמן שנתניהו ניסה לפני שנתיים לעצור את הרכבת, בג"צ פסק שאין לו סמכות לעשות את זה בגלל העניין הזה.
ישראל אייכלר: אז אל תגידו שבג"צ לא פסק.
ישראל אייכלר: הוא כן פסק בשני פסקי דין.
ישראל אייכלר: לכן אנחנו צריכים עכשיו את החקיקה כדי לאפשר לשר יהודי בארץ ישראל לשקול מסורת ישראל.
ישראל אייכלר: זה סך-הכול.
מאיר כהן: אתם מאפשרים את החקיקה לא בכדי לשקול.
מאיר כהן: לא יהיה לו שיקול, בכדי להחליט.
ישראל אייכלר: לא הוא החליט, הקדוש ברוך הוא החליט.
משה גפני: החוק מדבר על שיקול.
ישראל אייכלר: לעשות את רצון השם בארץ ישראל.
אילן גילאון: קודם כל אני רוצה לפנות לחברים שלי, גם לגפני ולאייכלר.
אילן גילאון: הסבא שלי שהיה יהודי דתי, הוא תמיד היה אומר לי: בשביל מה אתה צריך את זה?
אילן גילאון: חברים, כל הנימוקים שאנחנו מכניסים כאן זה לא כדי להרחיב את סמכויותיו של שר העבודה והרווחה אלא להכתיב משהו שהגיע הזמן שנדבר עליו באופן חופשי.
אילן גילאון: אני בן חורין מול מורשתי.
אילן גילאון: מסתכל עליה בדיוק באותו היבט שאתם.
אילן גילאון: תאמינו לי, אני עיוור לדת, מין, צבע.
אילן גילאון: אני לא משייך את אף אחד לשום קבוצה אלא על פי מעשיו שלו וגם אני קורא.
אילן גילאון: אני חושב שמדינה שיש לה ציוויים כפי שיש לה היום, זה לא מסורת ישראל, כי מסורת ישראל שאני קורא אותה היא אחרת.
אילן גילאון: היא חייבת להיות תמיד אמיתות ישנות באור חדש, אחרת המסורת הזאת מרחיקה ממנה אנשים כל הזמן והם יוצאים מתוכה.
אילן גילאון: אתה דיברת על יוצאי מרוקו.
אילן גילאון: זאת עדה שבעצם תפסה את הרעיון של הרפורמה, עדה זורמת מה שנקרא מהבחינה הזאת.
אילן גילאון: לכן היא לא קפאה על שמריה.
אילן גילאון: ואי-אפשר.
אילן גילאון: כלכלה שרוצה להיות בין הכלכלות המובילות בעולם ומעצמה כלכלית, להשתמש בפתיחת האלף השלישי עם אמצעים של האלף הראשון.
אילן גילאון: זה פשוט לא עובד ככה.
אילן גילאון: ואי-אפשר שלא להביא בחשבון באהבת ישראל מה קורה לחיילים, מה קורה לאזרחים, לאלה שאין להם מכוניות ביום ראשון, בשני ובשאר ימי השבוע.
אילן גילאון: איזו הפרעה במהלך השבוע יש לדבר הזה?
אילן גילאון: זה לא מסורת ישראל ובטח ובטח לא אהבת ישראל.
אילן גילאון: זה ממש לא כך.
אילן גילאון: לכן, חבר'ה, יש תנאים ויש דברים שיש להתעדכן בתוכם.
אילן גילאון: בעוונותיי הייתי סגן ראש עיריית אשדוד.
אילן גילאון: כשהייתי בעירייה, ותבדוק את זה גפני, הקמתי את המתנ"ס החרדי הראשון בארץ כמתנ"ס.
אילן גילאון: שם הגענו בשנות התשעים למה שנקרא מסגרת חיים של חיה ותן לחיות כשכל אחד מכבד את השני.
אילן גילאון: הגענו לאיזו פשרה גיאוגרפית פונקציונלית.
אילן גילאון: אגב, אשדוד היתה באותה תקופה, לפחות העיר השלישית במספר הקהילות החרדיות שבה.
אילן גילאון: אמרנו שאנחנו עם אחד כל השבוע ושישי שבת אנחנו נותנים קצת ספייס אחד לשני, כדי שנוכל כמובן לחיות כל אחד על-פי דרכו ועל פי הדרך שהוא מפרש את המורשת שלו.
אילן גילאון: זה היה מוצלח מאוד.
אילן גילאון: זאת הדרך לחיים בעתיד.
אילן גילאון: חברים, המשק הישראלי, מבחינת מה שהוא רוצה לעשות ומבחינת מה שהוא רוצה להשתייך אליו והוא עוד רחוק משם, דהיינו, להיות ב-OECD, לנהל משק מודרני, להיות מעצמה כלכלית, הדבר הזה לא מתיישב ולא מתיישר לא עם מסורת ישראל ולא עם אהבת ישראל.
אילן גילאון: כנ"ל בנושא של התחשבות בעניין הסביבתי.
אילן גילאון: לכן הדבר הזה אין לו – מה זה נקרא הנימוק החברתי?
אילן גילאון: הרי כל אחד יודע שהתחליף ליום הזה הוא יום אחר והתשלום של היום הזה הוא תחליף של יום אחר.
אילן גילאון: העבודות האלה, לצערנו הרב, הן חייבות להתבצע.
אילן גילאון: אני אומר לכם, אם אלוהים מסתכל על זה, הוא גם מקבל את זה ומבין שזה צורך שאי-אפשר להימנע ממנו.
אילן גילאון: גפני, אני מבקש מכם.
אילן גילאון: עזוב, בלי התנגחות.
משה גפני: רק צריך לקרוא את החוק לפני שמדברים עליו.
אילן גילאון: החוק הוא החוק והכוונה היא ברורה.
משה גפני: אין כוונה, יש שר.
אילן גילאון: אז אתם מחוקקים משהו שאין לו שום - - -
משה גפני: יש לו אפשרות להתחשב בעובד הזה שרוצה לשמור שבת.
משה גפני: הוא יתחשב בזה, הוא לא חייב.
מירב בן ארי: הוא לא חייב.
מירב בן ארי: אני אומרת לך שאני לא מצליחה להבין.
אילן גילאון: אתם רוצים שלא יבוצעו העבודות.
מירב בן ארי: מה הבעיה לקחת את הנושא של המסורת?
מירב בן ארי: אני אומרת לך בתור אדם - - -
אילן גילאון: החוק הזה הוא לא לחייב אנשים – חבר'ה, תהיינה עבודות בשבת או לא?
מירב בן ארי: אני באמת שואלת אותך, המילה יתחשב - - -
אילן גילאון: יאללה, יאללה, אל תחפשו לי מילים פה.
משה גפני: אם הוא היה צריך להחליט לבד הוא לא היה מביא את החוק הזה.
אלי אלאלוף: אילן, אתה חושב שמישהו מסוגל, לא חשוב איזה רמת פקיד ורמת יכולת שיש לו, להגיד ליהודי: תעבוד בכל מקרה.
אילן גילאון: זה לא הנושא אבל.
משה גפני: רק זה הנושא.
אילן גילאון: לא, ממש לא.
אילן גילאון: אפשר יהיה לקיים עבודה ברכבת בשבת, כן או לא?
אלי אלאלוף: יכול ממונה כלשהו לחייב מישהו לעבוד.
אילן גילאון: אני האחרון שיחייב אדם אחד לעבוד באיזה יום, בוודאי לא בשבת.
ישראל אייכלר: אני מאמין לאילן שהוא לא רוצה לחייב אף אדם לעבוד בשבת, אבל אני רוצה שתדע שייווצר פה מצב שכבר התחיל להיווצר, שמי שלא רוצה לעבוד בשבת, מאות אלפי משרות יהיו סגורות בפניו, אדוני היושב ראש.
ישראל אייכלר: זה קרה באמריקה, זה קרה בצרפת וזה יקרה פה.
אילן גילאון: היות ופי ולבי שווים וגם חתמתי על חוק כזה שאסור את הדבר הזה בקניונים.
אלעזר שטרן: בפרשת השבוע הקודמת - - -
משה גפני: אלעזר, אני מתנצל שלא החתמנו אותך על הצעת החוק הזאת.
אלעזר שטרן: בפרשת השבוע הקודמת קראנו: "אם כנים דבריכם בזאת תיבחנו".
אלעזר שטרן: שם זה היה על אחיכם הקטון.
אלעזר שטרן: אם כנים דבריו של חברי חבר הכנסת גפני, שמה שהחוק הזה בא לעשות, אז שיעשה חוק שאי-אפשר להכריח אדם לעבוד בשבת.
אלעזר שטרן: שיהיה חוק כזה.
קריאה: יש חוק כזה.
אלעזר שטרן: גפני אומר שבשביל זה צריך את החוק.
אלעזר שטרן: אם יש חוק, אז זה בכלל מיותר.
אלעזר שטרן: החברים שלך מהקואליציה אומר שכבר יש חוק כזה של גואטה.
קריאה: לא, מה שאתה הצעת, יש כבר כזה חוק.
משה גפני: אלעזר, אני מחכה במתח לראות.
משה גפני: הרי אתה תומך בחוק הזה, איך אתה מדבר נגדו?
אלעזר שטרן: תתקדם.
אלעזר שטרן: האמת, אני מכיר אותך, אני יודע שעמדת במתחים קשים יותר.
אלעזר שטרן: אם כבר אתה רוצה, דוגרי אני מברך אותך.
אלעזר שטרן: זה לא פשוט שאתה מעלה על נס את התנועה המסורתית, אני בעד זה.
אלעזר שטרן: הגיע הזמן שגם יהדות התורה - - -
משה גפני: איך אתה מגיע לשם?
אלעזר שטרן: הרי אחרת היית כותב לפי ההלכה.
אלעזר שטרן: בתרגום של מסורתיים זה קונסרבטיבי.
משה גפני: בסדר, מסורתי.
משה גפני: אם הוא לא רוצה לעבוד בשבת, בסדר.
אלעזר שטרן: גפני, זה החוק.
אלעזר שטרן: יש פה דבר אופטימי.
ישראל אייכלר: אלעזר יודע מה הוא אומר.
ישראל אייכלר: הבג"צ יגיד שמסורת ישראל זה הרפורמים והקונסרבטיביים.
משה גפני: הלוואי, אני בעד.
משה גפני: מסורתי, קונסרבטיבי שלא רוצה לעבוד בשבת - - -
אלי אלאלוף: חבר'ה, תאמינו לי, זה לא מוסיף לעניין.
אלעזר שטרן: אני אגיע תכף לעניין.
אלעזר שטרן: דרך אגב, אני חייב למחות על חברי הכנסת.
אלעזר שטרן: כתוב "הוכח תוכיח את עמיתיך", זה גם כתוב.
אלעזר שטרן: זה לפי מסורת ישראל על זה שחבר הכנסת אייכלר שם בפי שופטי בג"צ דברים שהם לא אמרו.
אלעזר שטרן: אני כבר רגיל, הוא כבר אמר שאני ג'ובניק אז זה אותו דבר על שופטי בג"צ.
ישראל אייכלר: שני הדברים נכונים.
אלעזר שטרן: ברור, אתה הרי מבין.
אלעזר שטרן: עכשיו אני רוצה להיכנס איפה הבעיה בחוק.
אלי אלאלוף: חבל שאתם מזכירים משפטים לא מוצלחים של כל אחד מאיתנו.
אלעזר שטרן: אנחנו מנסים לפתור את המשבר ב"טבע".
אלעזר שטרן: אני רוצה לתת לכם כמה פסוקים.
מירב בן ארי: אתה מנסה לפתור את הבעיה ב"טבע".
אלעזר שטרן: "לא תלין פעולת שכיר", בסדר?
אלעזר שטרן: כתוב: "כי לא יחדל אביון מקרב הארץ על כן אני מצווך לאמור, פתוח תפתח את ידך".
אלעזר שטרן: "וכי יגור איתכם גר בארצכם לא תונו אותו ואהבת לו כמוך".
משה גפני: ואהבת לרעך כמוך.
אלעזר שטרן: ואהבת לו כמוך וגם לרעך כמוך.
אלעזר שטרן: לא גרי צדק, במצרים לא היינו גרי צדק.
אלעזר שטרן: במצרים היינו גרי עבודה והגירה.
אלעזר שטרן: על זה נאמר, תוציאו לכם את זה מהראש.
אלעזר שטרן: "וזכרת כי גר היית" ומשייכים את זה למצרים?
אלעזר שטרן: במצרים לא ניסינו להתערות תרבותית דתית איתם אלא להיפך.
אלעזר שטרן: למרות זאת, נאמר "כי גר היית בארץ מצרים" ולא גר צדק.
אלעזר שטרן: "לא תטה משפט גר ויתום", "לא תגנבו ולא תכחשו ולא תשקרו איש בעמיתו".
אלעזר שטרן: האם על משהו מהחוקים האלה מישהו התעקש שיהיה כתוב לפי מסורת ישראל?
אלעזר שטרן: האם זאת לא מסורת ישראל?
קריאה: כי היה ברור שזה כך.
קריאה: היום זה לא ברור.
אלעזר שטרן: אז תכתבו בכל החוקים.
אלעזר שטרן: אני רוצה להציע, אדוני היושב ראש, שאם באמת אנחנו לא רוצים להזיק לכל פעולות החקיקה אלא באמת לדאוג לשבת, אז שני דברים.
אלעזר שטרן: אחד, שכל פעולות החקיקה בבית הזה, לפחות שהחברים שלנו תומכים בהם וגם אני תומך בהם, יהיה כתוב: וישקלו שיקולים של מסורת ישראל.
אלעזר שטרן: אם אנחנו רוצים עכשיו באמת שלא יכריחו אנשים בשבת, אולי נגיע לדיון האמיתי?
אלעזר שטרן: אני אומר לך את זה גם כיושב ראש ועדת הרווחה.
אלעזר שטרן: לדוגמה, אם הם היו מוכנים לדון באמת, אז היינו אומרים: אחד, לא יכריחו אנשים לעבוד בשבת.
אלעזר שטרן: שניים, גם מי שרוצה לעבוד בשבת, אולי בזה אני חלוק על חברי אילן גילאון, לא יוכל לעבוד יותר משתי שבתות או שלוש שבתות בחודש.
אלעזר שטרן: לא משנה כמה בהקשרים האלה.
אלעזר שטרן: כדי לדאוג לשבת שלו באמת, שאולי צרכים סוציאליים דוחפים אותו ל-100%.
אלעזר שטרן: הוא אפילו לא רוצה להתגייר לפעמים כי אז הוא לא יוכל לעבוד בשבת במקומות מסוימים, בגלל שרק מעסיקים לא יהודים.
אלעזר שטרן: אז אנחנו גם פועלים נגד הגיור בהקשרים האלה.
אלעזר שטרן: אני חושב שהדיון הזה הוא לא דיון לדחוף מילה בעין של החוק.
אלעזר שטרן: הוא לא דיון לדחוף מילה מול עבודה בשבת.
אלעזר שטרן: זה דיון הרבה יותר אמיתי.
אלעזר שטרן: זה דיון שבטעות הוא יכול, מצד אחד, לצערי הרב, הוא יכול ליצור תחושה של אנטי יהדות, בגלל שאנחנו משתמשים בכוח.
אלעזר שטרן: שניים, לצמצם את מסורת ישראל בלי באמת להרוויח משהו מעשי מבחינת העבודה בשבתות אלא רק להגיד: הנה עשינו.
אלעזר שטרן: אני לא יודע איזה פקידים ציטטו, את שר העבודה והרווחה.
אלעזר שטרן: כמה פעמים הוא דיבר על השיקולים של השבת.
אלעזר שטרן: הוא לא מהמפלגה שלי, כמה הוא הזכיר את השבת בשיקולים שלו, בצמצום שלו, בכל?
אלעזר שטרן: מה אנחנו מנסים?
אלעזר שטרן: להכניס את כל השבת כולה במילה אחת בחוק שעות העבודה, במקום לעשות דיון אמיתי איך צריכה להיראות השבת במדינת ישראל?
אלעזר שטרן: נתתי דוגמאות לאן אני חושב שצריך ללכת.
אלי אלאלוף: לי יש רק הערה של אחד שלא מתיימר לפרש כמוך את העקרונות היהודיים שלנו.
אלי אלאלוף: זאת רפורמה אדירה מה שאתה אומר.
אלי אלאלוף: זאת לא הוועדה הזאת.
אלי אלאלוף: יש לנו ועדת רפורמות.
אלעזר שטרן: הם לא מוכנים, זאת הבעיה.
אלי אלאלוף: אני חושב שבאווירה אחרת ולא במסגרת פוליטית אחרת, כדאי שנדבר על הדברים האלה שאתם מעלים מכל הצדדים.
אילן גילאון: זה לא רפורמה, זה כבר רפורמים.
אלי אלאלוף: אז נבוא עם הצעה כזאת, שנמצא את הדרך לאשר אותה, להבין אותה או לחיות אותה.
אלי אלאלוף: לצערי, כל פעם שמדברים בכנסת על משהו שהוא יהודי, יש מלחמה בין הגופים וזה נורא.
אלי אלאלוף: אנחנו מפספסים.
אלעזר שטרן: גם גביזון מידן - - -
אלי אלאלוף: שמת לב שלא אמרתי את המילה חוק.
אלעזר שטרן: גם גביזון מידן לא בטוחים וגם אני לא בטוח שחוק זה הדבר הנכון.
אלעזר שטרן: אבל אין כלום.
אלעזר שטרן: פה עושים חוקים הפוך וזאת בדיוק הבעיה.
משה גפני: אלעזר, אני מוכן ללכת על רפורמה בעניין הזה.
משה גפני: אבל אתה כל פעם מגיע לאיזה דיון כזה ואתה כבר יש לך פתרונות.
משה גפני: אמרת שיש פתרון.
אלעזר שטרן: גפני, נתתי לך דוגמה לפתרון.
משה גפני: מסורת ישראל אתה יודע מה זה.
משה גפני: אני לא רוצה להיכנס לנושא של דתי, אבל אתה מבין בחוקים.
משה גפני: אתה יודע בדיוק מה זה פה מסורת ישראל.
משה גפני: אתה לא טיפש, אתה בחור חכם.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת יואב בן-צור.
יואב בן צור: אדוני היושב ראש, חברי חברי הכנסת.
יואב בן צור: בפתח דברי אני רוצה לומר לחבר הכנסת אילן גילאון שאתה לא רשע.
יואב בן צור: אתה אחד מהצדיקים הגדולים בהליכותיך כאן במשכן.
יואב בן צור: הלוואי והרבה חברי כנסת ילמדו מהליכותיך.
אילן גילאון: גמר אותי בפריימריז לגמרי.
ישראל אייכלר: אני אוסיף לו מלח.
ישראל אייכלר: גם בעיריית אשדוד הוא עשה הרבה דברים וחסדים.
יואב בן צור: בכל זאת הוא היה סגן ראש עיר.
יואב בן צור: גם פה אין לי ספק שבסופו של דבר, מר"צ תשנה את פניה כשהוא יהיה יושב ראש מר"צ.
משה גפני: הרגת אותו עם מרצ ביחד.
מאיר כהן: עכשיו גם אותו וגם את מרצ.
אילן גילאון: הוא גם הרג וגם עשה וידוא הריגה.
יואב בן צור: החוק הזה הוא באמת חוק נדרש.
יואב בן צור: כמו ידידי, חבר הכנסת אייכלר, אנחנו ישבנו מול מנכ"ל משרד הרווחה והוא אמר לנו: רבותי, גם אם אני רוצה להתחשב באיזה שהם שיקולים שעניינם שבת או מסורת ישראל, אין לי יכולת חוקית לעשות.
יואב בן צור: לכן התיקון הזה הוא נדרש.
יואב בן צור: אבל, אני חייב להוסיף משהו.
יואב בן צור: הנקודה היא, כמו שאמר אלעזר, מה זאת מסורת ישראל?
יואב בן צור: יבוא שר העבודה ואני לא מפקפק ביכולתו ובידיעותיו של שר העבודה לדעת מה היא מסורת ישראל ואז הוא יאמר: זאת כן מסורת וזה לא מסורת.
יואב בן צור: אני חושב שיש גוף במדינה שהוא אמון על המושגים והביטויים לפרש מה היא מסורת ישראל.
יואב בן צור: הגוף הזה זה הרבנות הראשית לישראל, שהיא גוף ממלכתי ולא פרטי.
יואב בן צור: הגוף הזה אמור אולי לקבוע.
יואב בן צור: צריך להוסיף בתוך החוק: "כפי שתקבע מועצת הרבנות הראשית לישראל מה היא מסורת ישראל".
יואב בן צור: לולא זה, אני חושב שאנחנו נהיה בבעיה ובוויכוחים חוזרים ואין סופיים מה היא מסורת ישראל.
אלעזר שטרן: התנועה הקונסרבטיבית, התנועה המסורתית, יש תנועה.
יואב בן צור: שתקבע הרבנות הראשית לישראל או נציג שהוסמך מטעמה.
יואב בן צור: זה מה שיהיה מסורת ישראל כי זה הגוף הקובע בישראל.
אלי אלאלוף: נציגי משרד העבודה.
מאיר כהן: אני אבקש להתייחס לטיעון שמנכ"ל משרד הרווחה אמר.
דבורה ספיר אליעזר: אני לא הייתי בישיבות.
דבורה ספיר אליעזר: אני אסביר את החוק.
מאיר כהן: נאמר פה שהמנכ"ל שלכם אמר שהוא לא יכול לקבל החלטה כי חסר לו הסעיף.
דבורה ספיר אליעזר: ברשותך, אני רוצה להתייחס לחוק שעות עבודה ומנוחה ולהצעת החוק.
דבורה ספיר אליעזר: המנכ"ל לא נמצא כאן.
מאיר כהן: אז אני מבקש שתבדקי איתו.
דבורה ספיר אליעזר: אני מבקשת להציג את החוק כפי שאנחנו מבינים אותו.
אלי אלאלוף: אני אומר לכם שלא נוכל לדבר על הרביזיה לפני 11:23.
דבורה ספיר אליעזר: אני סגנית ליועצת המשפטית במשרד הרווחה והשירותים החברתיים.
דבורה ספיר אליעזר: קודם כל חשוב לומר מה זה חוק שעות עבודה ומנוחה.
דבורה ספיר אליעזר: החוק בא בעצם לתחום את שעות העבודה של העובד כדי לקבוע מה יהיו שעות המנוחה של העובד.
דבורה ספיר אליעזר: מכאן שהחוק קובע כל מיני הגבלות, הן בקשר להעסקת עובדים בשעות רגילות אל מול שעות נוספות, הן בקשר להעסקת עובדים בימי עבודה רגילים אל מול המנוחה השבועית, הן בקשר להפסקות, הן בקשר להפסקות שצריכות להיות בין יום אחד למישנהו.
דבורה ספיר אליעזר: בקשר למנוחה השבועית, החוק קובע וזה הכלל כי אסור להעסיק עובדים במנוחתם השבועית אלא אם כן ההעסקה מותרת לפי סעיף 12 לחוק.
דבורה ספיר אליעזר: כלומר, הכלל של החוק איסור העסקת עובדים.
מירב בן ארי: איסור העסקת עובדים בשבת.
דבורה ספיר אליעזר: איסור העסקת עובדים ביום המנוחה השבועי.
דבורה ספיר אליעזר: זה הכלל.
דבורה ספיר אליעזר: לכלל הזה שתי תכליות ואלה באו לידי ביטוי בבג"צ ובבית המשפט העליון.
דבורה ספיר אליעזר: תכלית אחת היא תכלית סוציאלית, לדאוג באמת לרווחתם של עובדים.
דבורה ספיר אליעזר: תכלית אחרת היא תכלית של צביון המדינה כמדינה יהודית.
דבורה ספיר אליעזר: בעצם שתי התכליות ואיסור השבת, זה גם בא מגובה בפסיקת בג"צ בעניין הספציפי הזה של איסור העסקת עובדים ביום המנוחה השבועי.
דבורה ספיר אליעזר: יום המנוחה השבועי נקבע בחוק בקשר ליהודים כיום השבת.
דבורה ספיר אליעזר: בקשר למי שאינו יהודי, נקבע שישי], שבת, ראשון, לפי מה שנהוג עצמו.
דבורה ספיר אליעזר: הוא יכול לבחור בתחילת העסקתו איזה יום הוא ייקח כיום המנוחה.
דבורה ספיר אליעזר: אני אציין שמבחינת התכלית של האיסור, ואחר-כך נדבר הוא ההיתר, החוק קשור גם לאמנות בין-לאומיות, שאמנם חלקן נחתמו לאחר חקיקת החוק, אבל גם באמנות בין-לאומיות שישראל אישררה ושם נקבע שיש לשאוף שיהיה יום מנוחה אחיד בתוך המדינה, בהתחשב במסורת המקום.
דבורה ספיר אליעזר: זה כתוב גם באמנה 104 לארגון העבודה הבין-לאומי וגם באמנה 106 של ארגון העבודה הבין-לאומי.
דבורה ספיר אליעזר: הסיפור של מסורת בכדי לקבוע איסור העסקה ביום מנוחה שבועי הוא לא המצאה ישראלית אלא שהוא כבר נקבע באמנות.
דבורה ספיר אליעזר: בשאלת ההיתר, סעיף 12א, הוא רוצה לקבוע מה הן אותן עילות שבהתקיימן ניתן לשר לשקול בעצם מתן ההיתר.
דבורה ספיר אליעזר: אותן עילות הן הגנת המדינה, ביטחון הגוף או הרכוש, תהליכי עבודה, פגיעה רבה בכלכלת ישראל או סיפוק צרכים של הציבור שהם חיוניים לציבור או חלק ממנו.
דבורה ספיר אליעזר: כלומר, יש שיקול דעת לשר להתיר, בהתקיים אחת העילות הקבועות ב-12א לחוק.
דבורה ספיר אליעזר: כמובן, וכפי שהוא מפרש גם את הסעיפים האחרים של החוק, בבואו לתת היתר, הוא צריך לקחת בחשבון שהתכלית היא האיסור, כי אנחנו רוצים לשמור על יום המנוחה של העובד.
דבורה ספיר אליעזר: באין ברירה, מכיוון שחלות אחת העילות שקבועות ב-12א, השר ישקול מתן היתר.
דבורה ספיר אליעזר: זה לא אומר שהוא ישקול את תכלית האיסור כפי שפירטתי קודם, אבל הוא צריך לבחון בהתקיים אחת העילות מתן היתר.
דבורה ספיר אליעזר: מה שנעשה בהצעת החוק הזאת, בסופו של דבר, זה לעגן את אותם שיקולים שבסופו של דבר יש לשקול בתכלית האיסור.
דבורה ספיר אליעזר: זה לא אומר שלא נעשה.
דבורה ספיר אליעזר: זה כן נעשה, אבל מה לעשות?
דבורה ספיר אליעזר: אם יש צרכים אחרים שנובעים מאותן עילות של 12א ואי-אפשר לדחות את העבודות ואי-אפשר להגיד לעובדים לא לעבוד באותו יום, אז השר ייעתר וייתן את ההיתר.
דבורה ספיר אליעזר: השר הוא מי שהואצלה לו סמכות לפי סעיף 22 לחוק.
דבורה ספיר אליעזר: בסופו של דבר, אנחנו מעגנים, וכך נכתב בדברי ההסבר, את אותם שיקולים שמאחורי האיסור, שהם שיקולים שהם תכלית החוק.
דבורה ספיר אליעזר: את תכלית החוק צריך לשקול גם במתן היתר.
מאיר כהן: האם אתם יודעים או מודעים למקומות עבודה שמגיע מישהו ואם הוא אומר שהוא לא יכול לעבוד בשבת לא קולטים אותו.
דבורה ספיר אליעזרר: זה סעיף אחר בחוק.
מאיר כהן: אני שואל, האם אתם מודעים?
מאיר כהן: יש תלונות כאלה?
מירב בן ארי: למה שזה יגיע אליהם בכלל?
דבורה ספיר אליעזרר: אני רוצה להסביר.
דבורה ספיר אליעזרר: יש סעיפים אחרים בחוק שקובעים - - -
אלי אלאלוף: לא, אי-אפשר, זה לא קשור.
אלי אלאלוף: יש לי דיון המשך.
אלי אלאלוף: חברים, הלשכה המשפטית והיועצים המשפטיים הם לרשותכם לכל אורך השנה.
אלעזר שטרן: משפט אחד, אני רוצה להבין.
אלעזר שטרן: אמרת שיום המנוחה מוגדר וזה חלק מהשיקולים שהשר חייב לקחת.
אלעזר שטרן: יום המנוחה ברור שהוא שבת.
אלעזר שטרן: אני שואל עכשיו מבחינה משפטית מה זה יוסיף?
אלעזר שטרן: אם ממילא, כמו שאת אומרת - - -
משה גפני: היא אמרה שהיא רוצה שזה יהיה בחקיקה.
ישראל אייכלר: אמרת דברים ברורים מאוד, היא לא השאירה שום ספק.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אנחנו חוזרים לרביזיה.
אלי אלאלוף: מי בעד הרביזיה שהגשתי?
אלי אלאלוף: נמנעים – אין הרביזיה של חבר הכנסת אלי אלאלוף נתקבלה.
אלי אלאלוף: מי בעד המיזוג של הצעת החוק הממשלתית עם הצעת החוק של חבר הכנסת גפני וחבריו?
אלי אלאלוף: נמנעים – אין ההצעה למזג את שתי הצעות החוק נתקבלה.
אלי אלאלוף: עכשיו יש הסתייגויות.
מאיר כהן: אני רוצה להוסיף הסתייגות.
מאיר כהן: בסעיף א1 אני מבקש להוסיף: במתן היתר לפי סעיף קטן א', רשאי שר העבודה להתחשב.
אלי אלאלוף: אנחנו נקרא ונחזור אחר כך להסתייגויות.
ענת מימון: אני אקריא את הצעת החוק ואז אני אציג את ההסתייגויות שהוגשו.
ענת מימון: "הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון מס' 16), התשע"ח–2017 תיקון סעיף 12 1.