GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישי יודקביץ: לא כל קשיש הוא אדם עם מוגבלות.
אילן גילאון: עזוב קשיש.
אילן גילאון: אם יש מקום ציבורי שמתרחש האירוע, איך אתה מטפל בזה?
ישי יודקביץ: יש לך תקנות אחרות של הנגשת מקומות שנותנים שירות לציבור.
יהודה מירון: אילן, אני מציע שנבין מנתנאל מה הדלתא, וזה מה שחשוב, לעומת מה שמוצע.
יהודה מירון: ננסה למצוא פתרון.
אילן גילאון: בסדר, תמצאו את הדלתא.
אילן גילאון: משה, בבקשה.
משה בר: אדוני היושב-ראש, תודה.
משה בר: שמי משה בר ואני יושב-ראש עמותת תנו יד לחירש, נכים למען נכים.
משה בר: אני כבר עשר שנים בודק בכלל את נושא הנגישות בזמן מלחמה, בזמן רעידה, ולאף אחד אין תשובות.
משה בר: אני הייתי המום כשלפני שלושה שבועות פה בכנסת לא הרגשתי טוב והזמינו לי מגן דוד שיפנה אותי לבית חולים.
משה בר: אין מגן דוד נגיש במדינת ישראל, על מה אתם מדברים?
משה בר: אמרו לי: נשלח לך מנוף.
משה בר: איזה מנופים יש במדינת ישראל?
משה בר: עושים מאיתנו מצחוק.
משה בר: לא רוצים למגן לנו את הדירות, לא רוצים לעשות לנו כלום.
משה בר: כן תחיה, לא תחיה – זו כבר בעיה אחרת.
משה בר: בשביל זה אני אומר, כל הדיבורים פה הם יפים.
משה בר: אילן, אני יודע כמה אתה רגיש לדברים האלה ואתה פועל.
משה בר: אנחנו שנים מדברים והדברים לא יוצאים לאור.
משה בר: אני שומע כאלה דברים יפים שבכל עיר יש.
משה בר: אני פניתי לראש העיר והוא אמר לי: אני לא יודע מכלום.
משה בר: ראש עיריית חיפה פה בכנסת אמר שהוא לא יודע מכלום, הוא לא מבין איך לעשות את הדברים האלה.
משה בר: קודם כל, תתחילו ללמוד איך לעשות את הדברים ותבואו באמת לנכים ותעשו מה שצריך, ולא בדיבורים.
משה בר: אני התקשרתי למשטרה ואמרו לי: תתכופף מתחת לחלון.
משה בר: האם אני יכול להתכופף?
משה בר: אני לא יכול להתכופף.
משה בר: זו התשובה למשטרת ישראל.
משה בר: פניתי לכל אלה שאחראים לזה, ממכבי אש, מגן דוד, פיקוד העורף – לכולם.
משה בר: אף אחד לא נתן לי עד היום תשובה מה עושים עם הנכים.
משה בר: אמרתי שבזמן מצוקה אפשר לקחת בית מלון ובו לשכן עם נכים אם אתם לא יכולים לתת להם אפשרות בבית, אבל גם את זה לא עושים.
אילן גילאון: משה, על רקע התחושה שלך שכנראה משותפת לעוד הרבה מאוד אנשים אנחנו מתחילים.
אילן גילאון: זה בדיוק מה שאנחנו עושים.
אילן גילאון: זה באיחור, זה לא מספיק מהר.
אילן גילאון: הכול נכון, אבל מתישהו צריך להתחיל, אתה יודע.
אילן גילאון: יותר טוב מאוחר מאשר לעולם לא.
משה בר: אני מקווה.
משה בר: בעזרת השם ובעזרתך.
אילן גילאון: איתן, בבקשה.
איתן עמרם: עו"ד איתן עמרם, יושב-ראש הוועדה לקידום זכויות אנשים עם מוגבלות בלשכת עורכי הדין.
איתן עמרם: אני רוצה לחזק את הדברים של משה ולהעלות נקודה אחת, וזה יותר לכיוון פיקוד העורף.
איתן עמרם: בכל הכבוד, אם משה ירכוש היום דירה ממוגנת בממ"ד הוא לא יוכל להיכנס לממ"ד הזה כי התקן של דלת ממ"ד היא 70 ס"מ והכיסא שלו הוא 75 ס"מ.
אילן גילאון: היום לא דנים בזה.
אילן גילאון: לא נוכל להתקדם כך, איתן.
אילן גילאון: אני מגדיר עוד פעם במה אנחנו דנים היום.
אילן גילאון: אנחנו דנים במי עושה, מה, מתי ואיפה - זה הנושא.
אילן גילאון: היום אנחנו בבעיה.
איתן עמרם: אילן, דיברנו על זה לפני שבועיים.
איתן עמרם: הערת את ההערה שלך שהיה שינוי.
איתן עמרם: אני אומר שעדיין אם חס וחלילה יקרה משהו היום, אנשים עם מוגבלות כמשה ואחרים לא יצליחו להיכנס לממ"דים, ואת זה צריך להבין, וטובה שעה אחת קודם.
איתן עמרם: אנחנו רצים קדימה אחורה.
איתן עמרם: היום בונים בניינים למשתכן וכל התקנים - 70 ס"מ.
איתן עמרם: זה לא לנכים עם כיסאות גלגלים שהם למעלה מ-75 ס"מ כשבתקנות שלך - - -
אילן גילאון: איתן, אלוהים נמצא בפרטים הקטנים – אתה יודע.
אילן גילאון: נדון בכל דבר בעיתו.
אילן גילאון: מה שאתה אומר הוא לא תיאורטי, זה כבר קרה.
אילן גילאון: אנחנו היינו במציאות הזו.
אילן גילאון: לכן, אנחנו מנסים לפלח את הדיון כי אחרת לא נצא ממנו בכלל.
אילן גילאון: לכן, היום אנחנו לא מדברים על שום דבר שהוא הנגשה פיזית בכלל, ובכלל לא.
ישי יודקביץ: המפרטים ההנדסיים דווקא עברו את הוועדות.
אילן גילאון: כן, בסדר.
אילן גילאון: לכן, אתה רוצה לדבר היום על פונקציות – זה מה שהבנתי.
ישראל אבן זהב: זה לא מדויק.
אילן גילאון: אני לא יודע, אני לא זוכר מה כן ומה לא.
אילן גילאון: אבל כרגע זה לא הדיון.
אילן גילאון: אני שונא את עצמי כשאני אומר: "זה לא הדיון" כי כל דבר זה כל הדיון.
אילן גילאון: אבל חבל להתפזר להרבה מאוד דברים ולא לגעת.
אילן גילאון: בסופו של דבר, אני באמת רוצה לדעת מי מתקשר למד"א מתוך המקום.
אילן גילאון: מעניין אותי של מי האחריות.
אייל לב ארי: "מסגרת קיימת" – מסגרת שפעלה ערב יום התחילה; "מעון" - כהגדרתו בחוק הפיקוח על מעונות; "מפעל חיוני" – כהגדרתו בחוק עבודה בחירום; "מצב חירום" – מצב חירום או התגוננות אזרחית כהגדרתם בסעיף 19מ(א) לחוק; "מפעיל מסגרת" – מי שמפעיל מסגרת, לרבות מכוח רישיון, אישור לפי דין או חוזה; "אזור בטוח" - מקום שמספק מיגון אישי הולם ומותאם למצבי חירום שונים, שאת סוגיהם, מאפייניהם, והנחיות השימוש בהם, הורה הג"א, בתוקף סמכותו לפי חוק התגוננות אזרחית ובכלל זה מרחב מוגן למצב חירום של מלחמה ושטח פתוח למצב חירום של רעידת אדמה; "מקום ייעודי" – מקום שמחזיקה מסגרת ובו היא מספקת שירות ייעודי לאדם עם מוגבלות; "מרחב מוגן" – כל אחד מהמפורטים להלן – מרחב מוגן כהגדרתו בתקנות מפרטים לבניית מקלטים; מרחב פנימי בבניין שנמצא מתאים לפי הנחיות הגא; "נוהל כללי ליצירת קשר וסיוע" – נוהל ליצירת קשר וסיוע לפי תקנה 6(א); "נוהל פרטני ליצירת קשר וסיוע" - נוהל ליצירת קשר וסיוע לפי תקנה 7; "נוהל כללי לפינוי מסגרת"- נוהל פינוי למסגרת לפי תקנה 3(א); "נוהל פרטני לפינוי מסגרת" – נוהל פינוי למסגרת לפי תקנה 4; "ערכת מגן" – כהגדרתה בתקנות ערכות מגן; "רשות הכבאות וההצלה" – הרשות הארצית לכבאות והצלה לפי חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע"ב- 2012; "רשות ממונה" – כהגדרתה בתקנות ערכות מגן; "שירות משלים" – שירות שנותן צד שלישי דרך קבע למסגרת וכולל קשר בלתי אמצעי עם האנשים עם המוגבלות שבמסגרת, ובכלל זה שירות הסעות קבוע לאנשים עם מוגבלות אל מקום ייעודי של מסגרת וממנה; "ת"י 1918 חלק 1" – תקן ישראלי ת"י 1918, חלק 1 – נגישות הסביבה הבנויה: עקרונות ודרישות כלליות;"
ישראל אבן זהב: מה עם חלק 3 וחלק 5?
ישראל אבן זהב: אני מציע בכלל לא לכתוב את החלק, לפי התקן הישראלי – 1918.
יהודה מירון: ישראל, אנחנו מזכירים רק תקנים שאנחנו משתמשים בהם.
ישראל אבן זהב: אבל חלק 3 זה פנים העניין.
יהודה מירון: אבל הוא לא רלוונטי.
יפית פלג: שמי יפית פלג, אני ראש ענף התנהגות אוכלוסייה בפיקוד העורף.
יפית פלג: אבקש להתייחס לסעיף של מקום ייעודי.
יפית פלג: ביקשתי לשנות את זה לאורך המסמך לאזור ייעודי.
יפית פלג: יש כאן לאורך המסמך פעמים שכתוב: מקום יהודי, ולחלק מהמסמך כתוב: אזור ייעודי.
יהודה מירון: לא, לא.
יהודה מירון: יפית, זה שני דברים שונים.
יהודה מירון: אזור בטוח - תוקן כמו שרציתם.
יהודה מירון: מקום ייעודי זה המקום הפיזי.
אילן גילאון: תסביר גם לנו מה זה אזור ומה זה מקום.
יפית פלג: יש פה יותר מדי מונחים חדשים שאנשים לא מכירים אותם.
יפית פלג: ביקשתי לצמצם אותם.
יהודה מירון: בוא נעשה סדר.
יהודה מירון: מונחים שנוגעים להתמגנות - אתן אלה שמודיעות ומספרות לנו מה לעשות.
יהודה מירון: לכן, לפי הנחיית
יהודה מירון: כם הכנסנו את המונח "אזור בטוח" והוא זה שצריך לאתר אותו במסגרות ואיתו רצים לכל התקנות האלה – אזור בטוח, מתחתיו מרחב מוגן.
יהודה מירון: יש מושג אחר שנקרא "מקום ייעודי" והוא לא קשור אליכם.
יהודה מירון: זה המקום הפיזי בפועל שבו ניתן השירות.
יהודה מירון: מרכז יום לקשישים, זה המקום שבפועל אליו מגיעים הקשישים כל בוקר.
יהודה מירון: זה שני דברים שונים.
יפית פלג: לדעתי, זה מסבך.
יהודה מירון: חבר'ה, נשמח באמת לקבל הצעות שיפור.
אילן גילאון: הוא נתן לך עצת שיפור והיא שתקרא באותו שם לשני המקומות.
יהודה מירון: לא כדאי כי יהיה שמח.
יהודה מירון: אין חפיפה.
אייל לב ארי: " "ת"י 1918 חלק 4" - תקן ישראלי ת"י 1918, חלק 4 – נגישות הסביבה הבנויה: תקשורת; "תקנות התכנון והבניה" - תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש"ל-1970; "תקנות נגישות השירות" – תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), התשע"ג-2013.
אייל לב ארי: "תקנות מפרטים לבניית מקלטים" - תקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים), התש"ן-1990; "תקנות ערכות מגן" - תקנות ההתגוננות האזרחית (ערכות מגן), התשנ"א- 1990; פרק ב – נהלים כלליים ונהלים פרטניים למסגרות אזור בטוח והתרעה 2. (א) מפעיל מסגרת יאתר לשוהים ולעובדים שבמקום ייעודי, אזור בטוח.
אייל לב ארי: (ב) בביצוע האמור בתקנת משנה (א), יתחשב מפעיל המסגרת בכל אלה: (1) ההתאמה של המקומות הבטוחים למוגבלויותיהם של אנשים עם מוגבלות השוהים במסגרת וצרכיהם, בפרט לאור תנאי האקלים הצפויים בעונות השנה השונות; (2) משך הזמן שנדרש לאדם עם מוגבלות לעבור במצב חירום ממקום ייעודי לאזור בטוח שבתוך המקום הייעודי או מחוצה לו; (3) מקומות בטוחים שיאפשרו ככל האפשר שמירה על רציפות תפקודית כמשמעותה בתקנה 17(א) של המסגרת; (4) קיומה של דרך נגישה, המובילה משטחי הפעילות של מקום הייעודי לאזור בטוח; "
מיכל שיק הר-טוב: לגבי (א) – אנחנו חושבים שכדאי שזה ייעשה בהתייעצות עם מורשי נגישות שירות.
מיכל שיק הר-טוב: אנחנו מדברים פה על ציבור של אנשים עם מוגבלות.
מיכל שיק הר-טוב: מורשה נגישות שירות מכיר ויודע את הצרכים ונראה לי שיהיה חשוב להתייעץ איתו.
מיכל שיק הר-טוב: לגבי תנאי האקלים – רציתי להבין במה מדובר.
מיכל שיק הר-טוב: האם אפשר להסביר לי?
יהודה מירון: אני מזכיר לכם שהתקנות האלה עוסקות באזורים הכי מיוחדים שנמצאים בהם אנשים עם מוגבלויות.
יהודה מירון: זה לא המקום הציבורי הרגיל ששם באמת יש ציבור וחלק ממנו זה גם אנשים עם מוגבלות.
יהודה מירון: שם באמת תפקידם של מורשי הנגישות לסייע, בסביבה הכללית להנגיש שירות ומקום.
יהודה מירון: אנחנו עוסקים במקומות שהאנשים שמכירים הכי הכי הכי טוב מה קורה, מה צריך ומי האנשים, זה הצוות שעובד איתם ביום יום.
יהודה מירון: אין שום צורך - מכיוון אחד.
יהודה מירון: מכיוון התרומה של מורשים לנגישות, אין להם לא את היכולת ולא את ההכשרה לתת.
מיכל שיק הר-טוב: זה לא נכון.
מיכל שיק הר-טוב: יש הרבה מורשי נגישות שירות שאני מכירה אותם באופן אישי שעובדים בבתי אבות ובמסגרות עם אנשים עם מוגבלות ויש להם מאבקים לא פשוטים עם הצוות והנהלת המקום.
מיכל שיק הר-טוב: אני אומרת לך שזה ממש הכרחי מבחינה מקצועית.
אילן גילאון: מיכל, אבל אדם שמטיבו מטפל עם אוכלוסיות מהסוג הזה, הוא לא מראש נפגש עם מורשי נגישות לצורך הטיפול השוטף ולא רק בשעת חירום?
מיכל שיק הר-טוב: ברור, אבל יש להם גם עוד הרבה שיקולים.
מיכל שיק הר-טוב: אני יכולה להגיד לך שמורשי נגישות מהרבה פניות שגם אנחנו קיבלנו, שמייעצים למקומות כאלה, הרבה פעמים יש להם ויכוחים אפילו מקצועיים עם בעלי המקום לגבי מה צריך להיות שם ומה לא צריך להיות שם מבחינת נגישות.
מיכל שיק הר-טוב: לא סתם הקימו את המקצוע הזה של מורשי נגישות שירות.
יהודה מירון: מיכל, אנחנו לא שם.
יהודה מירון: אנחנו במקום ייעודי וייחודי לאנשים עם מוגבלות, עם 100% אנשים עם מוגבלות.
יהודה מירון: אין מורשה נגישות, לא בהכשרתו ולא ביכולתו, ואני יכול להגיד את זה בצורה הכי ברורה, להתחרות בידע, בניסיון וביכולת.
מיכל שיק הר-טוב: לא אמרתי להתחרות, רק להתייעץ.
יהודה מירון: הסיפור פה מאוד מסובך, אנחנו לא רוצים עוד לסרבל אלא בואו נהיה פרקטיים, להטיל נטל כספי כזה או אחר, הוא לא חייב להיות גדול, שהתרומה השולית שלו היא מתחת ל - - -.
יהודה מירון: עשינו בדיקה משמעותית בנושא הזה.
יהודה מירון: עשינו בדיקה עם מגוון שלם של מסגרות והגענו למסקנה, כמו שעשינו בתקנות האחרות, במיוחד בתקנות האלה אין מקום ואין צורך להוסיף את התרומה הזו כי בסוף נקבל את הצעקות: למה אתם מביאים את האנשים שבכלל לא יודעים מה הם רוצים והם ילמדו מאיתנו מה לעשות?
יהודה מירון: יתרה מזאת, עם הרבה מומחי נגישות שתוך כדי התייעצנו, בסוף הם אמרו לנו: תשאלו מה אנשי המסגרת אומרים.
יהודה מירון: אני חושב שזה לא איזה גחמה.
מיכל שיק הר-טוב: אני חושבת שזו הפריה הדדית.
מיכל שיק הר-טוב: אתה פשוט אמרת שזה עניין של תקציב.
אילן גילאון: אני מניח שאנשי המסגרת בוודאי נפגשים עם מורשי נגישות, כמו שצריך להדפיס על כל נייר שהכול בהסכמת שר האוצר.
יהודה מירון: אתן דוגמה מאוד קונקרטית.
יהודה מירון: איתור מקום בטוח - איזה מורשה נגישות שירות או - - - יידע במסגרת מסוימת שמטפלת באנשים עם סי.
יהודה מירון: פי, סיעודיים כאלה ואחרים, איך נראה מקום בטוח או המקום בתוך המסגרת שהכי מתאים?
יהודה מירון: מאיפה הם יודעים?
מיכל שיק הר-טוב: מה זאת אומרת?
מיכל שיק הר-טוב: הם מורשי הנגישות שמלווים את המקומות האלה ושנותנים ייעוץ ומלווים אותם.
יהודה מירון: לא ברמה הזאת.
איריס גוראל: איריס גוראל, נציבות שוויון זכויות.
איריס גוראל: הגדרות של מקום בטוח זה רק על פי פיקוד העורף.
ישי יודקביץ: לגבי נושא של האקלים - אנחנו בהבניית שיקול הדעת בסעיף 2(ב) של מפעיל המסגרת איך לברור את המקום הבטוח, אנחנו גם חושבים על המצב של מקום ממוזג, לא ממוזג, ודברים כאלו.
אייל לב ארי: "(ג) מפעיל מסגרת יתקין במקום ייעודי, בדרכים המובילות משטחי הפעילות העיקריים שבמסגרת לאזור מוגן, שלטי הכוונה ושלטי זיהוי לאזורים בטוחים המשמשים את המסגרת; מפעיל מסגרת יתקין את השלטים לפי הוראות ת"י 1918 חלק 4.
אייל לב ארי: (ד) בדרכים המובילות למקומות בטוחים משטחי פעילות במקום ייעודי שבו שוהים אנשים עם מוגבלות, יתקיימו הוראות סעיף 2.9 בת"י 1918 חלק 1.
אייל לב ארי: (ה) מפעיל מסגרת למתן שירותים המספקת שירות בביתו של אדם עם מוגבלות, יאתר לאדם כאמור אזור בטוח בביתו; באיתור אזור בטוח כאמור יתחשב מפעיל המסגרת בהתאמת האזור הבטוח למוגבלותו של האדם, משך הזמן שבו יידרש לשהות באזור בטוח, דרך פנויה ממכשולים המובילה אליו, ולפי הצורך - קיומה של דרך נגישה המובילה אל מקום בטוח; מפעיל המסגרת יביא לידיעת האדם את מיקומו של המקום הבטוח והדרך להגיע אליו, ואם אפשר יסמן מקום כאמור בשלט.
יפית פלג: בהמשך להתייחסות הקודמת שלי, גם בתוך הסעיף יש מקום אזור.
יפית פלג: ועוד דגש, כשאנחנו מדברים על בתוך הבית זה מרחב מוגן.
יפית פלג: בתוך הבית יש מרחב מוגן.
יפית פלג: כשאנחנו שמנו את המונח, ועשיתי את זה יחד עם יהודה, לאזור בטוח - הכוונה היתה גם לשטח פתוח לרעידת אדמה.
יפית פלג: לכן, צריך לשים לב שכשמדברים בתוך הבית מדובר על מרחב מוגן ולא על אזור בטוח.
יהודה מירון: את חושבת שיש כאן מקום לתקן ב-(ה)?
יהודה מירון: בסדר, אדבר איתך.
ישי יודקביץ: היושב-ראש, אין פה קונפליקט.
אייל לב ארי: "(ו) הג"א יסייע בהקדם האפשרי למפעיל מסגרת שביקש את עזרתו, לאתר מקום בטוח למסגרת; גורם אחראי יתאם ויסייע למפעיל המסגרת את הליך הפעולה מול הג"א.
אייל לב ארי: (ז) מפעיל מסגרת יוודא שאנשים עם מוגבלות ואנשי צוות המסגרת קולטים אותות התרעה על מצבי חירום שמפעיל הג"א לכלל הציבור; נמצא שלא נקלטים אותות התרעה כאמור, יבצע מפעיל מסגרת את הסידורים הדרושים כדי שאנשי צוות המסגרת, ואדם עם מוגבלות שנמצאים במקום ייעודי, יקלטו אותות התראה.
אייל לב ארי: ; סידורים כאמור יתנו מענה ככל האפשר על אף מוגבלויותיהם של האנשים שבמסגרת; האמור בתקנת משנה זו יחול גם על אדם עם מוגבלות שמקבל שירות מהמסגרת בביתו; בתקנת משנה זו, "אותות התראה" – לרבות אותות אזעקה והרגעה.
יפית פלג: גם כאן אם אפשר להתייחס.
יפית פלג: אין היום אותות הרגעה במדינת ישראל.
יפית פלג: יש רק אותות התרעה – וההתרעה היא בעי"ן.
יפית פלג: בסעיף הזה יש בלבול בין התראה באל"ף ובעי"ן.
יפית פלג: אפשר לעשות על זה שיעור בנפרד, אבל לא זה המקום.
יהודה מירון: זה החוק שלכם משנות החמישים קובע, אבל לא משנה.
יפית פלג: אבל אם אתה מוציא כבר תקנה חדשה.
יהודה מירון: יתוקן.
אילן גילאון: צודקת מאה אחוז, זה שפה שלא נהירה.
ישי יודקביץ: הכוונה גם פה לחלופות משלימות לאזעקות.
ישי יודקביץ: זאת אומרת, לאנשים שלא יכולים לשמוע אזעקות.
אייל לב ארי: אז זה רק אותות אזעקה.
אייל לב ארי: "הג"א יסייע בהקדם האפשרי למפעיל מסגרת שביקש את עזרתו, במציאת פתרון ליישום האמור בתקנת משנה (ז); גורם אחראי יתאם ויסייע למפעיל המסגרת את הליך הפעולה מול הג"א.".
אייל לב ארי: אתה רוצה להסביר?
יהודה מירון: את ההערה - כן.
יהודה מירון: מאחר והתקנות האלה אמורות לחול גם על מי שמספק שירות בביתו של אדם, בעקבות דיונים שעשינו והמשכנו עם גורמים שמספקים שירות, למשל, בביתו של אדם כמו חברות סיעוד, אנחנו כנראה נצטרך את הסעיף הזה להתאים ליכולות של אנשים שבאים לבקר אדם בצורה כזו או אחרת – מה וכמה מתוך זה יהיה עליהם, אם בכלל.
יהודה מירון: אנחנו בבדיקה, נביא את זה לפעם הבאה.
אייל לב ארי: "נוהל כללי לפינוי מסגרת 3.
אייל לב ארי: (א) גורם אחראי יכין, נוהל המסדיר פינוי אנשים עם מוגבלות ממקום ייעודי של מסגרת במצבי חירום.
אייל לב ארי: (ב) בנוהל כללי לפינוי מסגרת יפורטו מצבי חירום המחייבים פינוי, נוהל כללי לפינוי מסגרת יפרט את הסמכות להורות על פינוי, סדרי פעולה לפינוי, הליך הפינוי, יעדי פינוי אפשריים, דרכי חבירה למי שעשוי להציל ולסייע בהליך הפינוי ולאחר תיאום עימו..."
יהודה מירון: תיקון קטן – לא מי שעשוי, מי שתפקידו.
אייל לב ארי: ולאחר תיאום עימו, ובכלל זה הג"א, רשות הכבאות וההצלה, המשטרה, מגן דוד אדום, גורם אחראי והרשות המקומית, וכן היערכות לשלב שלאחר הפינוי; בנוהל יפורטו גם אפשרות לפינוי מוקדם של אנשים עם מוגבלות ממקום ייעודי של מסגרת, קודם לפינוי כלל הציבור;"
מיכל שיק הר-טוב: אני לא יודעת אם להכניס את זה לתקנות, אבל אנחנו פשוט מייעצים לאיזושהי רשות.
מיכל שיק הר-טוב: אחד הדברים שהרשות עשתה זה להקים קבוצת מתנדבים שקוראים לה בשעת אמת כי בשעת חירום, בטח כשמדובר באירוע בומבסטי, כל אותן רשויות הצלה יצטרכו לטפל בהרבה מאוד אנשים.
מיכל שיק הר-טוב: אני לא יודעת אם אפשר בתקנות להתייחס לזה.
אילן גילאון: יש לך מקום משפטית להגדיר את זה?
מיכל שיק הר-טוב: אני לא יודעת אם יש איזה מקום פה בתקנות.
אילן גילאון: היא אומרת בנוסף למי שתפקידו.
יהודה מירון: אילן, אנחנו עושים עכשיו בהובלת רשות חירום לאומית איך אפשר להסתייע במתנדבים במצבי חירום כי זה כוח חזק ועצום.
יהודה מירון: צריך להתארגן ולארגן.
יהודה מירון: אני מקווה שנטפל בזה בפרקים הבאים.
ישי יודקביץ: זה דוגמה, למשל, לרוח התקנות שאנחנו מביאים כאן.
ישי יודקביץ: אנחנו לא אומרים שמפעיל המסגרת או הגורם האחראי הוא זה שמפנה.
ישי יודקביץ: אבל אנחנו רוצים שיידעו בזמן שיגרה כדי שיתורגל בזמן אמת למי לפנות, שהרשות המקומית תדע האם צריך אמבולנס מותאם או לא צריך.
ישי יודקביץ: אני מבין את מה שאמרו פה לגבי זה שאין אמבולנסים מותאמים.
ישי יודקביץ: לא מאמין שאין אמבולנסים מותאמים.
ישי יודקביץ: אבל המודעות בשגרה תסייע מאוד בעת פקודה.
ישי יודקביץ: כאן זה תהליך חשיבה קלאסי ב-3(א) ו-(ב): תחשוב היום.
ישי יודקביץ: תחשוב, לא מצפים ממך לפנות פיזית, לא מצפים ממך לעשות פעולות.
ישי יודקביץ: אתה כלפי חוץ, כלפי הגורמים החיצוניים, כלפי המגיבים הראשונים: מד"א, כב"א, רשות מקומית, תדע בזמן אמת, אוטומטית רשימת תיוג, מה לעשות.
ישי יודקביץ: זה יקל עליהם בתפקידם.
אילן גילאון: מצפים ממך לדעת מי נותן את התשובה בסופו של דבר.
ישי יודקביץ: נכון, בדיוק.
יהודה מירון: כולל החלקים של - - -
אייל לב ארי: "(ג) נוהל כללי לפינוי מסגרת יכלול גם הנחיות לעניין אמצעים וכוח אדם הדרושים לביצוע פינוי של אנשים עם מוגבלות, ובכלל זה הדרכה של אנשי צוות המסגרת לגבי נוהל פינוי כללי למסגרת לרבות, תקשורת עם אדם עם מוגבלות במצב חירום והובלת אדם עם מוגבלות; הדרכת אדם עם מוגבלות והכנתו לפינוי, הודעה לאנשי קשר של אדם עם מוגבלות בדבר פינוי מסגרת, ולפי שיקול דעתו של גורם אחראי ובהתחשב בצרכיהם של האנשים עם המוגבלות במסגרות, גם לאלה: (1) תרופות, מזון, וציוד אישי, חיוניים שנדרשים להיות זמינים לאדם עם מוגבלות, בעת פינוי או לאחריו; (2) מידע חיוני לגבי אדם עם מוגבלות שנדרש שיהיה זמין למי שמסייע לו בעת פינוי ולאחריו; מידע כאמור יכלול, בין היתר, פרטים מזהים, אנשי קשר, צרכים קיומיים, תרופות משמרות חיים ומינון נתינתן, בדיקות רפואיות חיוניות שמבוצעות בשגרה, ודרכי תקשורת עימו, לפי העניין; מידע חיוני כאמור יהיה זמין למי שמסייע לאדם עם המוגבלות בעת פינוי ולאחריו, כגון באמצעות כרטיס אישי שנושא אדם עם מוגבלות;"
יהודה מירון: הערה כאן.
יהודה מירון: אנחנו נכפיף את הסעיפים האלה בגלל שסיפרנו שיש מגוון רחב של מסגרות.
יהודה מירון: נדגיש שבשני הסעיפים האלה: ככל שהמידע בשני הסעיפים הקטנים (1) ו-(2) נמצא בידי המסגרת.
יהודה מירון: אנחנו לא נדרוש מידע שלא נמצא.
מרים בר ניר: אני רוצה לומר משהו בסעיף הזה.
מרים בר ניר: בדרך כלל אלה שמטפלים באנשים עם מוגבלות מכירים את המוגבלות והם מכירים את הדרך להתנהג, לדבר ולהתייחס.
מרים בר ניר: מי שלא מכיר זה אותם הנהגים שבאים לפנות.
מרים בר ניר: הם לא מכירים את האוכלוסייה והם זקוקים להדרכה משום שהאנשים שישנם מכירים – זה דבר אחד מבחינת הדרכה.
מרים בר ניר: מצד שני, דיברתי עם יהודה מירון בנושא של אנשי קשר מתוך ניסיון שהיה.
מרים בר ניר: לא מוזכרת המשפחה.
מרים בר ניר: כשפינו בצפון במלחמת שלום הגליל, פינו את מזרע והאנשים שנמצאים באזור תל אביב לא ידעו איפה נמצאים הילדים.
מרים בר ניר: אז אולי לא רשום שם באיזשהו מקום שצריך להודיע לבני המשפחה או לאיש הקשר אבל אני חושבת שזה לא אנושי שבני המשפחה לא יידעו איפה נמצאים האנשים שלהם כשמפנים אותם מבית החולים והם חסרי אונים.
מרים בר ניר: הם לא יודעים איפה, הם מחפשים.
מרים בר ניר: אני זוכרת שזו היתה קטסטרופה.
מרים בר ניר: זה לא כל כך נורא להכניס את בני המשפחה גם.
מרים בר ניר: כאן כתוב: אם האפוטרופוס.
מרים בר ניר: לא היה אפוטרופוס.
מרים בר ניר: ישנם הורים שהם לא גיל של אפוטרופוסים והם דואגים לילדים שלהם.
אילן גילאון: אדם מסוים אחד.
מרים בר ניר: אדם אחד.
מרים בר ניר: אמרתי גם ליהודה והוא אמר שאולי הוא לא רוצה שיודיעו.
מרים בר ניר: אני לא יודעת אם יש מצב שלא יודעים, אבל אם כשמפנים מישהו, מה עושים ההורים?
יהודה מירון: מרים, יש תשובות לשני הנושאים שהעלית: לגבי הנושא של ההכשרה של נהגים – בגלל זה הוגדר המושג של שירות משלים.
יהודה מירון: זו אותם שירותים שמסגרת נעזרת בהם ביום יום כדי לתת את השירות.
יהודה מירון: למשל, חינוך מיוחד.
יהודה מירון: יש שם מערך הסעות הרבה יותר גדול מעצום שכל בוקר מגיע ואחרי הצהריים יוצא ומביא את הילדים מבתיהם.
מרים בר ניר: לא לכזה אני מדברת.
יהודה מירון: אנחנו אבל יכולים גם באיזושהי מידה להטיל חובות, אי אפשר על כל דבר.
יהודה מירון: הכוונה כאן היתה שמסגרת או מרכז יום לקשיש ששם יש הסעות קבועות, אותם נהגים יצטרכו לעבור הדרכה מה קורה במצבי חירום.
יהודה מירון: זה כבר הכנסנו בפנים - נקודה אחת לגבי נושא של הדרכה של נהגים, למשל.
יהודה מירון: נקודה שנייה שציינתי לגבי אנשי קשר – הגדרנו באמת כדרישה ראשונה: בואו נשאל את האדם עם המוגבלות מי הוא רוצה שיהיו אנשי הקשר שלו.
מרים בר ניר: אבל הוא לא יידע אפילו להגיד.
יהודה מירון: אבל אנחנו לא יכולים שלא לתת לו את המילה הראשונה.
יהודה מירון: כתבנו שאם יש אפוטרופוס אז האפוטרופוס.
יהודה מירון: נוכל להוסיף עוד איזשהו סייג שאומר שאם אין אפוטרופוס אז ניגש למשפחה – אין בעיה.
מרים בר ניר: תודה רבה.
ישראל אבן זהב: יהודה, הנהגים האלה יהיו מרותקים משקיים בשעת חירום?
ישראל אבן זהב: מישהו ערב לכך?
יהודה מירון: חכה לפרק ההמשך, בסעיפים הבאים.
אייל לב ארי: "(3) אמצעים הנדרשים לליווי והובלת אדם עם מוגבלות במצבי חירום שונים;"
ישי יודקביץ: אנחנו לא מבקשים מהמסגרת אמצעים.
ישי יודקביץ: אנחנו מבקשים שהמסגרת תודיע לגורם המפנה שצריך אמצעים.
אייל לב ארי: "(4) הצורך בכלי רכב מותאמים שנדרשים להסעת אנשים עם מוגבלות; כגון אוטובוס מיוחד נגיש..."
עדנה ביבי: עדנה ממשרד הבינוי והשיכון.
עדנה ביבי: הכוונה היא לטוב, ולכן צריך לחדד את זה שמפעיל המסגרת צריך לתת מידע לרשויות האמונות על התחום הזה: להג"א, הרשות המקומית וכו', על הצורך ברכב ממוגן, על מידע לגבי הצורך במרחב מסוים, ולא הוא אחראי לאספקת רכבים כאלה.
אילן גילאון: אבל זה מה שהוא אומר.
עדנה ביבי: הוא אומר, אבל מהנוסח זה לא ברור.
אילן גילאון: בקיצור, הם אומרים פה את מי אתה תולה ביום פקודה?
אילן גילאון: זה העניין שלם.
אילן גילאון: האם הבנתי אתכם?
עדנה ביבי: - - - מידע לגבי הצורך בפרטי התקנה.
יהודה מירון: נגיד את זה בצורה ברורה ופשוטה, אם יש צורך בעוד מילה או שתיים אז נמצא כדי להרגיע את הלא רגועים.
יהודה מירון: הרעיון הוא מאוד פשוט: צריך להיערך איך מפנים, מה צריך, ונמצא את ה- - -
מיכל שיק הר-טוב: תקנות נגישות שעוסקות בהשכרת רכבים מאפשרות לחברות השכרה להשאיל אחת מהשנייה.
מיכל שיק הר-טוב: היום המצב הוא קשה ביותר.
מיכל שיק הר-טוב: אין הרבה רכבים נגישים בפועל.
מיכל שיק הר-טוב: יש יותר ביקוש מאשר היצע.
מיכל שיק הר-טוב: לכן, אני מתריעה ואומרת שביום פקודה לא יהיו מספיק רכבים נגישים.
מיכל שיק הר-טוב: לכן, מאוד מאוד חשוב, ואני קוראת מפה מכיוון שזו הוועדה שעוסקת בתקנות האלה, לתקן את החקיקה, אני גם קוראת לנציבות בעניין הזה, באופן כזה שלא לאפשר לחברות להשאיל רכב נגיש אחת מהשנייה, אלא לחייב אותן שיהיה בצי הרכבים שלהם רכב נגיש ולקדם את כל הנושא הזה של מוניות נגישות שיכולות לעזור.
אילן גילאון: מיכל, עליי.
אילן גילאון: זה לא עניינם, אבל בהחלט.
אילן גילאון: את צודקת מאה אחוז.
אילן גילאון: לחייב את המינימום, אבל גם לאפשר להשאיל.
אילן גילאון: לא לבטל את האפשרות להעביר מאחד לשני, אבל לחייב מינימום.
אילן גילאון: המציאות היא היום שיש יותר רכבים נגישים מאשר הם משמשים את נושא הנגישות, אבל אין מספיק.
אילן גילאון: בוודאי במצב חירום שלא.
אייל לב ארי: כגון אוטובוס מיוחד נגיש, כהגדרתו בתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות רכב השכרה ואוטובוסים), התשע"ג – 2012; (5) דרך נגישה שתאפשר מילוט אדם עם מוגבלות במצב חירום ממקום ייעודי של מסגרת לרציף היסעים ולכלי רכב, באופן המספק לו מיגון אישי לפי הנחיות הג"א; (6) לגבי מסגרת לשהות ממושכת - היערכות לפינוי בני משפחות צוות המסגרת שפועל במקום ייעודי יחד עם אנשי המסגרת; (7) הכנות לקליטת אנשים עם מוגבלות ממסגרת במקום שיועד לקליטת המפונים ולשהייתם.
אייל לב ארי: נוהל פרטני לפינוי מסגרת 4.
אייל לב ארי: מפעיל מסגרת למתן שירותים במקום ייעודי יכין נוהל פרטני לפינוי מסגרת של מקום ייעודי שהוא מפעיל לפי נוהל כללי לפינוי מסגרת; הנוהל יותאם למסגרת ולאנשים עם מוגבלות השוהים בה, למוגבלויותיהם וצרכיהם במצבי חירום גורם אחראי יאשר נוהל פינוי פרטני.
אייל לב ארי: פינוי מוקדם של אדם עם מוגבלות מביתו 5.
אייל לב ארי: (א) גורם אחראי למסגרת למתן שירותים המספקת שירות בביתו של אדם עם מוגבלות, יכין נוהל להיערכות לפינוי מוקדם של אנשים עם מוגבלות מביתם קודם לפינוי כלל הציבור במצבי חירום; הנוהל יפרט את הסמכות להורות על פינוי, הכנות נדרשות, יעדי פינוי אפשריים, דרכי חבירה למי שעשוי לסייע בהליך הפינוי, והכנת אנשי צוות המסגרת ואדם עם מוגבלות לפינוי כאמור.
אייל לב ארי: (ב) מפעיל מסגרת יכין נוהל פרטני לאנשים עם מוגבלות לפי הוראות נוהל הפינוי, באופן שמתאים למסגרת ולאנשים עם מוגבלות שלהם היא מספקת שירות בביתם, תוך התאמתו למוגבלויותיהם וצרכיהם במצבי חירום; גורם אחראי יאשר נוהל פינוי פרטני כאמור.
יהודה מירון: גם הסעיף הזה לגבי אותם נותני שירותים בבית שהציפייה איך וכיצד אפשר להיערך לפינוי מוקדם – הרציונל, כשאנחנו יכולים לדעת על התקדמות לעבר מצב חירום מאוד מאוד חשוב אם נצליח לפנות אנשים שבזמן חירום מאוד נתקשה לסייע להם או שלא נוכל למצוא פתרון.
יהודה מירון: לכן, הרעיון הוא מראש להקדים את התרופה ולהביא אותם למקום בטוח.
יהודה מירון: הסעיף הזה דורש ליטוש ונעבוד עליו.
יהודה מירון: תיקון נוסף - אנחנו צריכים להוסיף בסעיף 5(ב) שמדובר כאן על מפעיל מסגרת למתן שירותים.
יהודה מירון: זה לא פונה למסגרת לשהות ארוכה, אלא מסגרת למתן שירותים.
יהודה מירון: בסעיף 5(ב) אחרי המילים: "מפעיל מסגרת" נוסיף: למתן שירותים – מסגרת למתן שירותים.
אייל לב ארי: כן, כן.
אייל לב ארי: "נוהל כללי ליצירת קשר וסיוע 6.