GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף שריקי: באותה ישיבה אנחנו מציעים ליושב ראש ההסתדרות לתת לעובדים האלה, למנהלי האתר האלה ביטוח על רשלנות או משהו כזה שקורה באתר, שהמנהל לא יישאר לבד, ואנחנו הבטחנו את הדבר הזה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה מנהל עבודה?
יוסף שריקי: לא.
יוסף שריקי: אני מוניתי על הנושא של הבטיחות מטעם הסתדרות פועלי הבניין.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני שאלתי אם אתה מנהל עבודה.
יוסף שריקי: אני בכל אופן מציע, כבודו, שבכל אתר יהיה ממונה בטיחות מהמגזר הערבי, כי רוב העובדים, מי שלא יודע, זה עובדים מהשטחים ועובדים מהמגזר הבדואי והערבי.
יוסף שריקי: איפה הבעיה?
יוסף שריקי: אנחנו לא ירדנו לעומקם של דברים.
יוסף שריקי: מי שיודע מה זה קבלני משנה, קבלני משנה, שורש הבעיה, שהם מעסיקים את כל העובדים האלה מהשטחים בלי שום הדרכות, בלי שום דבר.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מגיע לזה.
יוסף שריקי: נקודה אחרונה, יש חוברת שאנחנו מפיצים, שזה נקרא פיגומים, וגם שם אנחנו נותנים את כל ההסבר על נושא של הבטיחות.
יוסף שריקי: שמים דגש לנושא הזה למנהלי האתר, וכמובן אנחנו מתפזרים בכל המרכז, צפון ודרום.
יוסף שריקי: אני למשל ממונה על הדרום, מאשדוד ועד אילת.
יוסף שריקי: כשאני מבקר בכל אתרי הבנייה, מדווח על כל הליקויים.
יוסף שריקי: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם משרד העבודה כמובן, והנושא של הבטיחות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הנושא של קבלני המשנה והנושא של ההדרכות – פה אני אפנה למשטרה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יכול להיות שאנחנו צריכים לקשור בין מחלקת הקישור בצה"ל אולי עם השטחים, אלה שנותנים את ההיתרים לעבודה לכניסה לישראל.
עבד אל חכים חאג' יחיא: השיטה היא כזו, שקבלן, ממליצים לו על איזה עובד מסוים, שולח את הפרטים שלו ומבקש שיתנו לו היתר כניסה והיתר לעבוד כעובד בניין והוא יוצא על השם של הקבלן.
עבד אל חכים חאג' יחיא: העובד הזה שבא מהשטחים לא עובר שום הדרכה, כי היום אתה לא צריך להיות מוסמך בכלום.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אין לך אפילו קורס שאתה צריך ללמוד כדי להיות עובד בניין ואין לך את הנתונים של ההדרכות, אז מי שבאים מהשטחים, קודם כול רובם התרגלו למבנים חד קומתיים שגם הנושא של הבטיחות לא הכי, ונכנסים לפה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: החוזה של מדינת ישראל עם הסינים מחייב להעביר את ההדרכות, סדנא, קורס, לכן אני מבקש שאנחנו גם נפנה בשם הוועדה, שעובד בניין שיקבל היתר להיכנס לעבוד בישראל, אסור לו להיכנס אם הוא לא עבר סדנא לפחות של יום אחד מלא.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מבקש שאנחנו נעביר את זה גם בשם הוועדה, כי אחרת ההדרכה שבאים, אני אומר לכם, אני מכיר מקרוב.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הקבלנים לא יתנו לאנשים לקבל את ההדרכה על חשבון יום העבודה, ויום שהם לא עובדים, גם אם לא יקבלו את ההדרכה, ובמיוחד אנשים שבאים עם הסדנא שבאה מהשטחים, יקבל בשפה שלו, יקבל עם אנשים שיש לנו גם אנשים שהם מאושרים על ידי המשרד שלכם, רן, שיתנו את ההדרכות, גם עבודה בגובה, גם אמצעי הבטיחות, ואני אומר לכם מהתרשמות שלי, שאני ביקרתי בהרבה אתרים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: ביקרנו.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אחרי שהקמנו את הוועדה ואפילו לפני, שאני כחבר כנסת, ביקרנו, אנחנו צוות, ביקרנו באתרים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: ההתרשמות שלי, שכל, שימו קו מתחת למילה כל.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מנהלי העבודה מבינים את התיאוריה נכון.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מבינים מה זה אמצעי בטיחות, מה צריך להיות, אבל הם נתקלים עם הבעיה של הקבלנים שלא מאפשרים להם, כאילו מאפשרים, כאמצעי בטיחות אני אתן לך.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אמצעי הבטיחות זה עולה כסף וכל עוד שלא תהיה הרתעה, יחפשו לחסוך.
507: אני רק רוצה ברשותך להתייחס למה שאמרת, הצעת ייעול.
507: אני יודע שיש סמנכ"ל במשרד השיכון שרוצה בדיוק לקדם את מה שאמרת, כי זה רעיון שמתבקש.
507: הם עושים אותו דבר עם הפועלים הסינים ולכן אם שולחים מכתב לצבא, אז גם לשיכון כי זה יעזור כדי לדחוף את הסיפור.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אמרת ממונה בטיחות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הגשנו הצעת חוק, שלושתנו שדיברנו, שיהיה לנו ממונה בטיחות באתרים בגודל מסוים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לא קיבל את התמיכה של הממשלה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: שינינו את זה שיהיה עוזר בטיחות, עבר בקריאה טרומית ומחר יש לנו ישיבה שאנחנו דנים בקידום של החוק הזה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מקווה שלפני סיום המושב הזה, שזה בעוד שבועיים, אנחנו נעביר את זה בקריאה ראשונה ונמשיך, כי החוק הזה מתבקש.
עבד אל חכים חאג' יחיא: שמנו לב לזה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: החוק הזה מתקדם ויש לו גם תמיכת ממשלה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: עם תאומים מסוימים אנחנו נעביר אותו ואז תהיה חובה, והעיסוק היחידי של אותו עובד, זה יהיה רק בבטיחות, כי אנחנו אמרנו כמה פעמים שמנהל עבודה הוא לא סופרמן.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הוא לא יכול להיות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אחד האתרים שביקרנו בהם, שבו נהרג עובד, היה 200 יחידות דיור, שלושה מגדלים, שיש לו מנהל עבודה אחד.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אין סיכוי שהוא יוכל להשתלט על האתר הזה, במיוחד מבחינת בטיחות, כי יעדיף את לוחות הזמנים לסיום העבודה, וגם קבלני משנה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: חבר הכנסת מסעוד גנאים.
מסעוד גנאים: תחילה, אני מברך את כל האורחים, מברך על קיום הדיון הזה לרגל יום השפה הערבית בכנסת.
מסעוד גנאים: מברך גם את חברי עבד אל חכים חאג' יחיא שמנהל את הישיבה.
מסעוד גנאים: חשוב מאוד בכל עניין הבטיחות לאור הטרגדיות שאנחנו רואים כל יום, של עובד נהרג במקום עבודה, כבר אנחנו בקורבן ה-20 נדמה לי - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: 21.
מסעוד גנאים: 21.
מסעוד גנאים: יש עוד קורבן מדלית אל כרמל, נכון, שהיה אתמול.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כן, שהיה אתמול, שערן מדבר שזו לא תאונת עבודה.
מסעוד גנאים: ככה פורסם.
507: אתה פשוט נכנסת באיחור.
507: אני הסברתי - - -
מסעוד גנאים: בסדר גמור, אז העלאת התודעה בעניין הזה, הכוונה הדרכה להרגלי עבודה בטוחים יותר.
מסעוד גנאים: זה דבר חשוב מאוד, חיוני, מציל חיים, וגם כאשר הוא יהיה בשפה הערבית, בשפתו של העובד.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו ממש צריכים להתכנס לסכם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הסיכום הוא כזה: נתחיל עם בטיחות וגהות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מה שאתם עושים זה צעד ראשון בכיוון הנכון אבל זה לא מספיק.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מה שצריך, צריך להיכנס לעובדים עצמם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתר אינטרנט שזה פתוח או פייסבוק שזה פתוח לכולם, זה לא אומר שזה עדיין הגיע לקהל היעד, לכן צריך לעשות סוויץ' בזה, לעשות את זה בקשר עם הקבלנים עצמם, לעשות יותר הדרכות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו ננסה גם לדאוג בצורה מסוימת, אולי דרך המשרד שלכם, רן, שתהיה חובה על הקבלנים, גם אולי בחקיקה, אולי בתקנות, תהא חובה פעמיים בשנה שכל קבלן ייתן לכל העובדים שלו הדרכות ריענון.
עבד אל חכים חאג' יחיא: היום אפילו נהגים מקבלים ריענון, אז שיהיה לפחות פעמיים בשנה שזה יום שלא באים, מוציאים אותם מהעבודה ואומרים לו, תשמע, קיבלת הדרכה, והנושא הזה של חתמנו ולא חתמנו.
עבד אל חכים חאג' יחיא: שניים, העובדים מהשטחים, דיברנו על זה שהם צריכים לקבל את ההדרכות, סדנא לפני שהם מגיעים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: שלוש, העניין של היחידה של המשטרה, לדאוג שהיא תתחיל לפעול כמה שיותר וגם תערב את האנשים ותיתן גם הקמפיין של הפרסום תחת הכותרת של זכות הציבור לדעת, שהחקירות הגיעו כך וכך, שהגענו לכתב אישום.
עבד אל חכים חאג' יחיא: גם הנושא הזה מצד המשטרה, אם אנחנו מפרסמים, כי כל חקירה היום מפורסמת.
עבד אל חכים חאג' יחיא: חוץ מתאונות עבודה אנחנו לא רואים שמהדוברות של המשטרה יוצא הנושא הזה כאילו כעזרה בקמפיין.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו לא רואים את זה מצד המשטרה, שגם אחרי שתוקם היחידה, גם מהמשטרה רוצים לדעת איפה הגיע הנושא של חקירת תאונת עבודה והמוות של מג'די סאלם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אמרנו, זה היה במאי 2016.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה היה במעגן מיכאל אם אני לא טועה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: האתר היה שם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: השם מוכר.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני פניתי למשטרה וקיבלתי תשובות בשאילתא, אבל זה היה לפני שנה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מבקש, הגיע הזמן, וגם להודיע לנו שהמשפחה גם מעודכנת.
עבד אל חכים חאג' יחיא: רשם הקבלנים, אנחנו מבקשים שתבוא עם תקנות, עם חקיקה, ולא, אז נצטרך לעשות את החקיקה כחקיקה פרטית, ואני אומר לכם, אם לא תהיה התרעה, אנחנו לא רוצים לפגוע בשום קבלן.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לנו מחסור בקבלנים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו צריכים עוד קבלנים ואנחנו צריכים עוד מנהלי עבודה, אבל אנחנו רוצים גם לשמור על החיים של העובדים, כי הפגיעה בעובד זה לא פגיעה רק בו אישית, אלא גם במשפחתו, גם בבנים שלו, גם בעתיד שלו.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מי שאנחנו שומעים שנפצע בינוני, אתם חושבים שמי שנפצע בינוני, אני לא מדבר אפילו על קשה, הוא יוכל לחזור בכלל לתחום של העבודה בבנייה?
עבד אל חכים חאג' יחיא: לא יוכל.
עבד אל חכים חאג' יחיא: החיים שלו הם אבודים, כי יכול להיות שהוא לא יודע אפילו לעשות מעשה אחר.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כל הדברים האלה שדיברנו עליהם מתחייבים לקחת אותם בשפה הערבית לעובדים של הערבית, וגם מי שיכין קמפיינים, מי שיכין את ההדרכות, ירשום את זה בשפה הערבית, בן אדם שזו שפת האם שלו ולא ללכת לתרגום שהתרגום הוא לא מדויק.
עבד אל חכים חאג' יחיא: התכוונו לדבר על פיגומים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו נעשה את זה בישיבה אחרת כישיבת המשך, כי הייתה לנו ישיבה קודמת בנושא של פיגומים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: השר אתמול אמר שמקדמים בתקנות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני ישבתי עם אנשים מהמשרד שלכם וממכון התקנים, שאנחנו רוצים שהתקינה תהיה לפחות כמו התקינה האירופית, והשר הבטיח שהוא בכיוון.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מקווה שתוך פרק זמן קצר, גם לפני סוף השנה אנחנו נהיה עם תקנות חדשות לפיגומים, כי הרוב, יותר מ-80% מההרוגים והפצועים קשה בתאונות העבודה בבניין הם או נפילה מגובה או נפילת חפצים מגובה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: שני הדברים, ניתן לשלוט עליהם.
אילן גילאון: חברים, אנחנו דנים בדיון הזה בתקנות נגישות למצבי חירום, לשעת חירום.
אילן גילאון: תיכף יגידו את הדברים המדויקים.
אילן גילאון: אבקש ממשרד הביטחון להציג את הנושא ולאחר מכן נתחיל דיון ראשון.
אילן גילאון: אני לא בטוח שזה היום יוכל להסתיים.
אילן גילאון: נעשה את זה בקיצור ולעניין כדי שנזוז הלאה, כי בחיים האלה חיים רק חיים אחד, אין יותר.
רוני מר: צהריים טובים, אדוני.
רוני מר: שמי רוני מר מהלשכה המשפטית במשרד האוצר.
רוני מר: אני רק רוצה משפט אחד לפני שישי יתחיל להגיד, ואני מבין שהוא גם יגיד בעצמו.
אילן גילאון: הוא אמר לי שהוא מראש מתנצל, והאוצר הוא מעל הכול.
אילן גילאון: אנחנו גם יודעים את זה.
אילן גילאון: אבל אנחנו מתחילים היום את הדיון ואני מקווה שהוא יהיה הגיוני.
אילן גילאון: התפקיד שלי הוא להתקין תקנות.
אילן גילאון: אימא שלי נורא רצתה שאני אהיה שר האוצר וזה לא יצא לה ואני מסתדר עם העובדות האלה.
רוני מר: אדוני, חשוב לי לשים את הדברים בצורה ברורה.
רוני מר: ההערה שלי היא לא לגבי מיקומו של האוצר בהיררכיה בין משרדי הממשלה, זה בכלל לא הנושא.
רוני מר: התקנות האלה בהתאם לחוק מחייבות הסכמה של שר האוצר.
רוני מר: זה סדר הדיון שלנו, זו הסוגיה המשפטית שעליה אנחנו מדברים.
רוני מר: אני לא מדבר על שום דבר אחר.
רוני מר: חשוב לי מאוד להדגיש רק - - -
אילן גילאון: רוני, יש לי דפים מודפסים ולמטה כתוב: רק בהסכמת שר האוצר, בכל דבר, בחיים ובכלל.
אילן גילאון: אני יודע את זה.
אילן גילאון: אמרתי לך, אני רק יכול לכתוב את זה.
אילן גילאון: אני לא יודע מה יעשו עם זה.
אילן גילאון: אני יכול להביא את הסוסים לאורווה ואם הם ירצו לאכול - יאכלו, לא - לא.
רוני מר: חשוב גם להדגיש שאין בדברים האלה לא התנגדות לתוכן ולא גם איזושהי אמירה של האוצר שאנחנו עוצרים או רוצים לפגוע חס וחלילה בתהליך.
רוני מר: אני רק מעיר הערה טכנית, מקצועית ומשפטית לגבי העניין הזה.
אילן גילאון: איש לא חושד בכם.
אילן גילאון: רק מחמאות יש לי.
אילן גילאון: ישי, שמעת מה הוא אמר?
ישי יודקביץ: אדוני היושב-ראש, אני מכיר את זה ודיברת איתך על זה גם.
ישי יודקביץ: אנחנו מבקשים להתחיל את הדיון בוועדה על תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות שירותים בקשר למצבי חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות), התשע"ח-2018.
ישי יודקביץ: משרד הביטחון שכר את שירותיו היקרים של עו"ד יהודה מירון שיש לו קילומטראז' בנושאים שונים של תקנות נגישות.
ישי יודקביץ: משרד הביטחון מחויב להתקין תקנות לפי סעיף 19מ לחוק, לתיקון מ-2005 בענפים שונים של נגישות של אנשים עם מוגבלות לשירותים בשעת חירום.
ישי יודקביץ: לפני הוועדה מונחים מספר קבצים של תקנות.
ישי יודקביץ: אנחנו כרגע מתמקדים בתקנות המסגרות – להלן, תקנות המסגרות.
ישי יודקביץ: אני חייב להעיר כי בשונה מתקנות של שרים שמגיעים לוועדה הזו כמו: תקנות של משרד החינוך, משרד האוצר, משרד המשפטים, יש קושי מובנה בסעיף 19מ לחוק שחייב את שר הביטחון להתקין תקנות שנוגעות לתקציבים ולתוכניות עבודה של משרדי ממשלה אחרים שלא באים מתקציב הביטחון ולא בתוכניות העבודה של משרד הביטחון.
ישי יודקביץ: לכן, אנחנו מסתובבים במשרדי הממשלה השונים ומנסים לתפור קצוות כדי להביא הצעות תקנות מגובשות על ידי משרדי הממשלה הנוגעים בדבר.
אילן גילאון: עזוב את המבוא, בואו ניגש לעניין.
ישי יודקביץ: בשונה מהתקנות האחרות שמונחות על שולחן הוועדה מזה שנים, התקנות הללו הונחו בנוסחן המקורי ב-2015 בהסכמה של שר האוצר כחלון.
ישי יודקביץ: הממשלה מאריכה חיים, הממשלה ה-34.
ישי יודקביץ: אבל בחודש וחצי-חודשיים האחרונים יהודה גיבש והתרוצץ מול משרדי הממשלה הנוגעים בדבר על נוסח שהוא שונה מהותית, מורחב יותר, ותיכף אסביר לגבי מה כתוב פה למעשה, לטעמנו לפחות.
ישי יודקביץ: הוא התרוצץ בין משרדי הממשלה הנוגעים בדבר על נוסח שהוא שונה מהנוסח שהסכים אליו שר האוצר ב-2015.
ישי יודקביץ: לצערי, בגלל תקלה של משרד הביטחון אנחנו נכנסים לתחילת הדיון הזה כשאין לי הסכמה של משרד האוצר כי הוא לא ראה את הנוסח הזה עד לפני יום-יומיים.
אילן גילאון: כן, הוא אמר.
אילן גילאון: התכלית שלנו היא לדבר ממוקד, ברור, משימתי.
אילן גילאון: בשורה התחתונה מעניין אותי מה עליי לעשות ולא המבוא.
ישי יודקביץ: בתקנות האלה היה מאוד קשה להקפיא תמונת מצב בגלל ריבוי העוסקים והשונויות של העוסקים בתחום.
ישי יודקביץ: מצד אחד, יש לנו הרחבה של תחולת התקנות ויהודה ירחיב על זה בפרטי פרטים.
ישי יודקביץ: מצד שני, החלק השני של התקנות מה אנחנו מצפים מהמסגרות, מה החובות שאנחנו מבקשים להטיל על המסגרות ועל האחראים למסגרות.
ישי יודקביץ: כאן אני רוצה להדגיש שהתקנות האלה לא עוסקות בהתאמות פיזיות ולא עוסקות בנושאים אופרטיביים שמפעילי המסגרות והאחראים על המסגרות צריכים לעשות פיזית עם אנשים עם מוגבלות.
ישי יודקביץ: לטובת הדבר הזה יש את המגיבים הראשונים: משטרה, כב"א, פיקוד העורף, כיבוי אש, הרשות המקומית, אלא לגבי מודעות ונהלים פנימיים במסגרת והבנה ומודעות לסיטואציות שיכולות להיווצר, ולהיות מוכנים לסיטואציות שיכולות להיווצר.
ישי יודקביץ: דהיינו, לדעת במסגרת לאן לגשת במקום הכי מוגן שיש, לדעת במסגרת מי האנשים במסגרת ועם מי ליצור קשר.
ישי יודקביץ: נהלים ומודעות - זו הכוונה שלנו ללא שום בקשות למשאבים פיזיים או למשאבים אופרטיביים מעשים.
אילן גילאון: אז למה לאוצר יש בכלל say בעניין הזה?
ישי יודקביץ: אחת מהטעיות של משרד הביטחון בעניין הזה היתה בדיוק בעניין הזה.
ישי יודקביץ: חשבנו שבגלל שאנחנו מדברים על תקנות של נהלים ולא על תקנות אופרטיביות והתאמות פיזיות, ולאור מה ששידרו לנו - המגעים של יהודה עם משרדי הממשלה האחרים - - -
אילן גילאון: גם מה שאתה אומר יכול להיות בעלות מסוימת, ואז יכול להיות שבהחלט לאוצר יש מה להגיד.
אילן גילאון: אבל יכול להיות שלא - - -
ישי יודקביץ: לזה אני מסכים, אבל העלות היא לא במיליונים, בעשרות מיליונים ובמאות מיליונים, אלא באלפים, ואולי פחות.
ישי יודקביץ: אנחנו לא מדברים פה על מהפכות, מה גם שבמגעים שלנו עם משרדי ממשלה אחרים, מה שיהודה שיקף לי לפחות זה שחלק מהמשרדים בהחלט יש להם נהלים לחירום לגבי חלק מהמסגרות שאנחנו מדברים לגביהם.
רוני מר: הצורך בהסכמת שר האוצר נובע מהחוק.
אילן גילאון: גם אם העלות היא אפס.
רוני מר: התקנה שבה משרד הביטחון - - - בלי קשר לעלות התקציבית.
ישי יודקביץ: כן, בלי קשר לעלות התקציבית.
ישי יודקביץ: סעיף 19סז - אנחנו מחויבים ב- - -
אילן גילאון: זאת אומרת שאם הוא מתנגד עקרונית אז הוא יכול להתנגד.
ישי יודקביץ: לא, אבל יש באמת חובת ההסכמה עם שר האוצר גם אם אין עלות.
אילן גילאון: יהודה, דבר תכלס לעניין התקנות כדי שאנשים יוכלו להתייחס.
אילן גילאון: אני לא נותן הרבה זמן, יש הרבה דוברים.
יהודה מירון: שמי יהודה מירון.
יהודה מירון: הסבר כללי - מדינת ישראל באמצעות משרדי ממשלה שונים וגורמים נוספים כמו ביטוח לאומי ואחרים מספקים בשגרה שירותים לאנשים עם מוגבלויות באופן כזה או אחר.
יהודה מירון: אפשר לחלק את השירותים האלה לשתי קבוצות: כאלה שניתנים לאנשים בביתם או במקום שהם באים אליו במשך היום יום, מה שקראנו כאן בתקנות : מסגרת למתן שירותים, או מקום שמספק חלופת מגורים לאדם ודומיהם, שבהם הוא שוהה שהות ארוכה.
יהודה מירון: קראנו לזה: מסגרת לשהות ממושכת.
יהודה מירון: הרעיון בתקנות האלה אמור להיות מאוד פשוט.
יהודה מירון: יש גורם ממשלתי או דומה לו שקראנו לו: גורם אחראי, הוא הרמה הממונה והוא יוזם בצורה כזו או אחרת את השירות.
יהודה מירון: הציפייה מגורם כזה לבצע מחשב, וזו רמת התקנה שמונחת כאן לפניכם: איך אני נערך לשלושה נושאים עקרוניים חשובים: פעם אחת, שלכל אדם במקום כזה יהיה מקום בטוח, ממ"ד וכו', להגיע אליו במצב חירום.
יהודה מירון: שנית, מה קורה אם לא עלינו צריך לפנות את המקום הזה.
יהודה מירון: שלוש, בהינתן מצב חירום, איך יוצרים קשר עם האנשים ששייכים למסגרת הזו, וגם להבין האם יש להם איזשהו צורך כזה או אחר.
יהודה מירון: ברגע שהמשרד הממשלתי, הגורם הזה, יוצר את הנוהל הבסיסי שהוא נוהל מנחה בלבד, הוא מעביר אותו לגורם בפועל, מה שנקרא בתקנות: מפעיל מסגרת, והוא אמור - מפעיל המסגרת - ליישם ולייצר לעצמו בכוחות עצמו כי המסגרת מכירה הכי טוב.
אילן גילאון: יהודה, תגדיר לנו תנאים למצב חירום.
יהודה מירון: מצבי חירום מוגדרים בחוק שוויון והכוונה היא למה שנקרא: מגה אירועים.
יהודה מירון: אירועים שנוגעים לציבור מאוד גדול, רכוש מאוד גדול, החל מחס וחלילה רעידת אדמה, מלחמה, אירועי רדיו וכו', עם שמות קשים ולא נעימים - זה הסיפור.
יהודה מירון: זה הרעיון כאשר מאחורי כל הדבר הזה עומד עוד עיקרון אחד חשוב – מה שלא נעשה בשגרה, לא יקרה כלום, ופשוט חבל על הזמן.
יהודה מירון: שנית, הגופים שבשגרה עסוקים בחירום כמו: רשות מקומית ושאר גורמי ההצלה - לא יכול להיות מצב שבטח באירועי מגה חירום נפתיע אותם וניפול עליהם ונפיל עליהם חתיכת חבילה כזו שהם לא יודעים איך להתמודד איתה.
יהודה מירון: לכן, הרעיון הוא לנשום עמוק, לייצר פה סדר של התארגנות, מחשבה וחלוקת מידע ונתונים איך צריך להתארגן.
יהודה מירון: שוב, התקנות האלה לא מחייבות לקנות ולעשות, בעיקר המחשבה.
מיכל שיק הר-טוב: והן מתייחסות רק למסגרות, נכון?
מיכל שיק הר-טוב: לא שאני מפחיתה מערכן של התקנות האלו, אבל אני חייבת להגיד שיש תקנות נגישות שעת חירום שחייבות להגיע לשולחן הדיונים יותר מהר.
מיכל שיק הר-טוב: בקושי התקיימו דיונים, אין עדיין נוסח.
מיכל שיק הר-טוב: באמת מה קורה בשעת חירום עם אנשים עם מוגבלויות שנמצאים בביתם.
אילן גילאון: לכן, נעתרנו לבקשתו של יהודה מירון ומשרד הביטחון כדי לעשות את זה, כולל גם בפגרה.
אילן גילאון: המבוא היה מאוד כללי.
אילן גילאון: ביקשתי שנתחיל להתייחס לגופו של עניין על מה אתה מדברים.
אילן גילאון: כלומר, השאלה היא מי עושה, מה, למה ומדוע ומתי - זה מה שמעניין אותנו.
אילן גילאון: עורכי הדין, עשו לי טובה.
אילן גילאון: זה הציווי הישראלי של הנגישות.
אילן גילאון: פעם אמרו: עברי, דבר עברית.
אילן גילאון: אני אומר לכם: ישראלי, דבר פשוט - זה כלל מספר אחד.
אילן גילאון: לכן, אני מגדיר את הדברים מי עושה מה, למה ומדוע, ומתי.
יהודה מירון: אילן, יותר מנשמח לקבל הערות כי באמת ניסינו לעשות מאמץ באמת גדול להגיע לכמה שיותר גורמים.
יהודה מירון: אם כיוונו גבוה מדי או נמוך מדי, המטרה היא גם - - -
אילן גילאון: כשאנשים לא נותנים הערות, סימן שהם לא מבינים מה אתם אומרים.
אילן גילאון: אני חי במציאות הזו ש-90% מהאנשים לא מבינים מה הם חשים, וה-10% אחרים הם עורכי דין ולבנת פורן.
אילן גילאון: אני מכיר את הדבר הזה.
אילן גילאון: אני מבקש מכם, בואו נהיה מעשיים בדיון.
ישי יודקביץ: מרבית ההגדרות הן build in מחוקים אחרים.
ישי יודקביץ: ההגדרות הן מובנות מחוקי חירום, מחוקי מעונות, יש לנו כאן מתקנות אחרות של נגישות.
ישי יודקביץ: ההגדרות המשמעותיות מבחינתנו כאן, להבנתי, זה המסגרות לשהות ממושכת ומסגרת למתן שירותים ונושא איש שירות משלים ואיש צוות ואחראי וגורם אחראי.
ישי יודקביץ: אלה ההגדרות החשובות לגבי ההיקף של החובות שיוטלו כאן בתקנות.
ישי יודקביץ: אחר כך יש תקנות עם פרקים של קטגוריות הנהלים שהיינו רוצים שיהיו בכל מסגרת.
ישי יודקביץ: אני מציע שיהודה ירחיב ספציפית על ההגדרות.
אילן גילאון: להרגשתי, אני לא מבין על מה אתם מדברים.
אילן גילאון: בבקשה, הקראה.
אייל לב ארי: " תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות שירותים בקשר למצבי חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות), התשע"ח - 2018 "אדם עם מוגבלות", "גוף ציבורי", "נציב" ו-"נציבות"– כהגדרתם בסעיף 5 לחוק; "איש צוות" - לרבות מי שמספק בפועל לאדם עם מוגבלות שירות מטעם מסגרת, וכן מי שמטעם המסגרת נמצא עם אדם עם מוגבלות במקום ייעודי או בביתו כדי לספק לו שירות מטעם המסגרת, ואינו איש שירות משלים; "איש קשר" – מי שאדם עם מוגבלות הביע את רצונו שיהיה איש הקשר שלו למצבי חירום, ואם קיים אפוטרופוס לאדם כאמור – גם האפוטרופוס או מי שהאפוטרופוס הורה; אם האדם לא הביע רצונו ואין לו אפוטרופוס – מי שצוות המסגרת בחר שיהיה איש הקשר של אדם עם מוגבלות למצבי חירום; "איש שירות משלים" – אדם שמספק בפועל לאדם עם מוגבלות שירות משלים; "אפוטרופוס" – מי שמונה לאפוטרופוס לגבי עניין אחד או יותר מהמפורטים בסעיף 33א(ד)(1) עד (3) לחוק האפוטרופסות; "גורם אחראי" – גוף ציבורי שמתקיים בו אחד מאלה לפחות: מספק למסגרת רישיון או אישור לפי דין, או מפקח על פעולתה; "דרך נגישה" – דרך שנתקיים בה אחד מאלה, לפי סוג הבניין: (1) הוראות תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות למקום ציבורי שהוא בניין קיים), התשע"ב-2011 לרבות בבית מגורים קיים; (2) הוראות חלק ח1 בתוספת השנייה לתקנות התכנון והבנייה; "הג"א", "התגוננות אזרחית" – כהגדרתם בחוק ההתגוננות האזרחית; "חוק האפוטרופסות" – חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ"ב - 1962; "חוק ההתגוננות האזרחית" - חוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א – 1951; חוק הפיקוח" – חוק הפיקוח על בתי ספר, התשכ"ט – 1969 ; "חוק הפיקוח על מעונות" - חוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה-1965; "חוק עבודה בחירום" - חוק עבודה בשעת חירום, התשכ"ז – 1967; "יום התחילה" – יום תחילתן של תקנות אלה לפי תקנה 30; "מסגרת" – מסגרת לשהות ממושכת או מסגרת למתן שירותים;"
ישראל אבן זהב: ישראל אבן זהב, רכז תחום נגישות של פורום ארגוני הנכים.
ישראל אבן זהב: יש לי שאלה לגבי המסגרת.
ישראל אבן זהב: מה קורה במסגרות של מרכזי קליטה שבה שוהים מבוגרים שרובם במצב גופני ירוד ואינם מוגדרים על פי החוק היבש אנשים עם מוגבלות כמו שקרה בזמן השריפה במרכז הקליטה בחיפה שאין לו אפילו רשימות של האנשים שם?
ישראל אבן זהב: השאלה היא איך הם נכנסים לתוך החוק הזה?
יהודה מירון: הם בפנים.
הדס אגמון: הם בפנים בהגדרה של מקבצי דיור לקשישים עצמאיים.
אילן גילאון: אני מבין שאם אין הערות הכול מוסכם, כן?
אייל לב ארי: "מסגרת לשהות ממושכת" – סידור לשהות ממושכת לאדם עם מוגבלות, מחוץ לביתו או על-ידי העמדת מגורים לרשותו, ובכלל זה אישפוז גריאטרי או פסיכיאטרי, דיור תומך כגון מעון או הוסטל, מקבץ דיור ציבורי לקשישים עצמאיים;" ישראל, זה השאלה שלך: מקבץ דיור ציבורי לקשישים עצמאיים.
ישראל אבן זהב: אוקי, זו תוספת שלא היתה קודם.
אייל לב ארי: "מסגרת למתן שירותים" – שירות ציבורי ייעודי לאדם עם מוגבלות, הניתן לו דרך קבע במקום ייעודי או בביתו, לרבות שירותי שיקום, חינוך מיוחד, תעסוקה, סיעוד, ושירות שמספק תאגיד..."
יהודה מירון: אייל, נתקן את זה לחינוך ולא רק חינוך מיוחד.
אייל לב ארי: "...
אייל לב ארי: ושירות שמספק תאגיד שמונה לאפוטרופוס, ואינו מסגרת לשהות ממושכת;"
יעל אבן: עו"ד יעל אבן, עמותת אלו"ט.
יעל אבן: הערה - מסגרת למתן שירותים כוללת לצורך העניין גם קייטנות שניתנים על ידי הרווחה?
יעל אבן: לתלמידי בחינוך המיוחד יש הארכת שנת לימודים ואחר כך יש כל מיני קייטנות שהם מקבלים ברווחה, נופשונים שהם מקבלים על ידי הרווחה.
יעל אבן: האם הם כלולים?
יהודה מירון: אם זה חלק מהשירותים שמיועדים אז כן.
נתנאל לוי: נתנאל לוי, אני מנהל אגף ביטחון חירום וסייבר של המשרד לשוויון חברתי.
נתנאל לוי: אנחנו חושבים שבכל מה שקשור למסגרות, יש להרחיב.
נתנאל לוי: בעינינו, זו הזדמנות חד-פעמית, לפחות לטווח הזמן הקרוב, וכן צריך להרחיב אותה בצורה מאוד מאוד גדולה לכל מה שקשור לטיפול באזרחים ותיקים, ולאו דווקא במסגרות אלא בכל מסגרת אפשרית.
נתנאל לוי: מכיוון שאין כאן עלויות באופן כללי מאוד מאוד נרחבות ומדובר על תכנון בעיקר, כן נכון לבוא להרחיב כאן את היריעה.
נתנאל לוי: היריעה פה היא מאוד מאוד מצומצמת והיא גם מגבילה אותנו כלפי מסגרות שייווצרו בעתיד ושלא מופיעות פה ואז נצטרך לחזור לפה ולבצע תיקונים שיצריכו משאבים מרובים.
נתנאל לוי: לכן, כדאי להרחיב פה את היריעה.
אילן גילאון: בפילוסופיה הוא צודק.
אילן גילאון: אנשים מבוגרים הם אנשים עם מוגבלות למרות שהם לא מוגדרים.
נתנאל לוי: אזרח ותיק בין 80 למרות שהוא לא מוגדר ככזה הוא כן כזה.
נתנאל לוי: אין פה חולק סביב השולחן על העובדה הזו.
ישי יודקביץ: אני לא חושב שצריך לתייג את כל הקשישים כאנשים עם מוגבלות.
ישי יודקביץ: קשיש בקהילה בריא ושלם - - -
אילן גילאון: אין לי בעיה עם קשיש שנמצא בביתו.
אילן גילאון: אני מדבר במצב המוסדי.
אילן גילאון: במצב המוסדי הוא אמר שהם בפנים.
ישי יודקביץ: הוא רוצה גם בדירה שלו.
הדס אגמון: האם תוכל להסביר לאיזה סיטואציות בדיוק אתה מדבר כי על חלק מהדברים שאתה מדבר יש כבר התייחסות כי אם מדובר על מסגרת תעסוקה יומית - - -.
הדס אגמון: אולי תוכל לחדד על מה אתה מדבר ונוכל להגיב.
נתנאל לוי: לדוגמה, מרכזי יום לקשיש שבהם יש ריכוז של אזרחים ותיקים.
נתנאל לוי: זה נכון שבסוף יש מנעד מאוד רחב של יכולת מוטורית בין האזרחים הוותיקים.
נתנאל לוי: לא דומה אזרח ותיק בן 67 או 62 על פי חוק לאזרח ותיק בן 90.
אילן גילאון: אתה נכנס פה לבעיית ההגדרה שלי אין סמכות לדון בה – האם המוגבלות מתחילה בגיל 78 או 92?
אילן גילאון: אני עקרונית טוען שאין אנשים לא מוגבלים.
אילן גילאון: בני האדם הם או מוגבלים או נשאי מוגבלות או מוגבלים לפרקים או שיש בסביבתם מוגבלים ומזדקנים ונהיים מוגבלים.
אילן גילאון: אבל החוק לא מאפשר לי את מה שאתה אומר כאן.
הדס אגמון: חלק מהדברים נכנסים.
נתנאל לוי: הוא כן מאפשר, אנחנו עושים את זה פה.
נתנאל לוי: לדוגמה, מקבצי הדיור.
אילן גילאון: אבל אתה מדבר שוב על פתרון מוסדי, לא פתרון לא מוסדי.
אילן גילאון: ההבדל שבבית זה דבר אחד ומוסד זה דבר שני, ואתה צריך להבדיל.
אילן גילאון: יכול להיות שאני לא מבין אותך, תסביר לי.
נתנאל לוי: מרכזי יום לקשיש הם לא פתרון מוסדי במובן הקלאסי של מקבצי דיור, אבל עדיין מועדוניות ומקומות כאלה שיש בהם ריכוז יום יומי של אזרחים ותיקים לצורך העניין כן צריכים להיכנס פה במקומות הללו.
ישי יודקביץ: אבל יש לך בעיה של ההגדרה והסמכות.
ישי יודקביץ: התקנות האלה מדברות על אנשים עם מוגבלות.
ישי יודקביץ: אני לא יכול לומר ש- - -
הדס אגמון: אבל הם בפנים.
נתנאל לוי: זה לא בפנים.
אילן גילאון: מה אתם מנגישים?
אילן גילאון: את בני האדם?
אילן גילאון: אי אפשר להנגיש את הבן אדם, אפשר להנגיש לו את הסביבה.
אילן גילאון: אם הוא במרכז יום אז זה מרכז יום מונגש למצבי חירום.
יהודה מירון: נתנאל, אני רוצה להציע הצעה.
יהודה מירון: אחרי הדיון נבין יותר לעומק מה הדלתא שחסרה.
יהודה מירון: אני מציע שנדבר עם נתנאל לוי מהמשרד לשוויון חברתי.
אילן גילאון: נראה לי שיש פה אי-הבנה ויכול להיות שהיא שלי.
נתנאל לוי: אין אי-הבנה.
ישי יודקביץ: זה לא שלא דיברנו עם המשרד לשוויון חברתי.
ישי יודקביץ: שוב, קשה לי עם הקונספט שקשיש במועדונית להעברת הזמן והפנאי במהלך היום כשהוא מגיע למועדונית - - -.