GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אייל לב ארי: (א) גורם אחראי יכין נוהל המסדיר יצירת קשר וסיוע לאדם עם מוגבלות, מתוך דאגה לשלומו של אדם כאמור וכחלק משמירה על רציפות תפקודית במצבי חירום שונים; נוהל כללי ליצירת קשר וסיוע יכלול הוראות בכל אחד מאלה לפחות: (1) יצירת קשר עם האדם עצמו או באמצעות אנשי קשר או הגעה למקום שבו הוא נמצא, הכל בהתחשב בנסיבות מצב החירום; (2) מידע חשוב שיש לדווח לגורם האחראי, בשים לב למצב החירום ולסדרי העדיפויות המתחייבות באותו עניין; (3) היערכות ומוכנות של מסגרת לספק סוגי סיוע לאדם כאמור בנוהל; (4) לגבי סוגי סיוע שמסגרת למתן שירותים אינה מסוגלת לספק - דרכי חבירה למי שעשוי..."
יהודה מירון: למי שתפקידו.
יהודה מירון: נתקן: תפקידו.
אייל לב ארי: "... להציל ולסייע בחירום, ולאחר תיאום עימו, כגון: גורם אחראי, הרשות המקומית, הג"א, מגן דוד אדום, רשות הכבאות וההצלה והמשטרה.
אייל לב ארי: (ב) נוהל כאמור בתקנת משנה (א) לא יכלול הוראות לגבי מסגרת לשהות ממושכת שהאדם עם המוגבלות אינו יוצא ממנה, כחלק משגרת השהות בה.
אייל לב ארי: נוהל פרטני ליצירת קשר וסיוע 7.
אייל לב ארי: מפעיל מסגרת, למעט זו האמורה בתקנת משנה 6(ב), יכין נוהל פרטני ליצירת קשר וסיוע בכל מסגרת שהוא מפעיל, לפי נוהל כללי ליצירת קשר וסיוע; נוהל פרטני ליצירת קשר וסיוע כאמור יותאם למסגרת ולאנשים עם מוגבלות אותם היא משרתת, וצרכיהם במצבי חירום שונים; הגורם האחראי יאשר נוהל פרטני לקשר וסיוע כאמור.
אייל לב ארי: יצירת קשר וסיוע על-ידי מסגרת 8.
אייל לב ארי: (א) מסגרת תיצור קשר ככל האפשר לפי הנוהל הפרטני ליצירת קשר וסיוע במצבי חירום, עם אדם עם מוגבלות או איש קשר שלו כדי לברר היכן הוא והאם הוא נדרש לסיוע עקב מצבים אלה.
ישראל אבן זהב: מה זה "ככל האפשר" תמיד יטענו שאי אפשר היה, ואז אין קשר יותר.
יהודה מירון: תקנה 8 הזו היא למעשה היחידה בתקנות האלה שמתייחסת גם לחובת הפעולה במצב חירום – הנושא של יצירת קשר.
יהודה מירון: עד עכשיו דיברנו שהגורם האחראי, המשרד הממשלתי או מי שלא יהיה, יכין את הנוהל הכללי, המסגרת תכין את הנוהל הספציפי שלה ותתרגל.
יהודה מירון: כאן הגענו למצב שאנחנו מצפים מהמסגרת גם לפעול בהתאם לנוהל בעת יצירת קשר.
יהודה מירון: אבל בגלל שמצב חירום הוא מצב חירום פר הגדרה ולא הכול ידוע, חייבים לסייג את זה ולומר: ככל האפשר.
יהודה מירון: תמיד יש מצבים שהדוקטרינה לא מכירה ויהיו יוצאים מהכלל.
יהודה מירון: נקודת המוצא: נפעל לפי התקן, אבל ככל שאפשר.
יהודה מירון: אי-אפשר לנעול את זה פה בבטון.
אילן גילאון: ואם תשמיט, זה לא קצת כסת"ח?
יהודה מירון: אני חושב שחלק מההוגנות מהדיון פה ובתהליך זה שיש צרכים.
יהודה מירון: מצד אחד, חייבים.
יהודה מירון: אנחנו מנסים לתווך את זה בצורה שתהיה סבירה.
אילן גילאון: אבל "ככל האפשר" לא מוסיף לנו שום דבר.
אילן גילאון: ברור שזה ככל האפשר כי אם לא אפשר, אז לא אפשר.
יהודה מירון: לא, ככל האפשר הוא מאוד ברור במובן הזה שכשאתה יוצא למצב חירום ליצירת קשר אתה מתחיל עם הנוהל, נקודה.
יהודה מירון: אתה לא יכול, אז נראה מה עושים.
אייל לב ארי: "(ב) נמצא אדם כאמור בתקנת משנה (א) זקוק לסיוע, תספק מסגרת כאמור בהקדם האפשרי סיוע לאותו אדם לפי הנוהל הפרטני ליצירת קשר וסיוע; לא מסוגלת מסגרת כאמור לספק סיוע, תפעל ככל האפשר לפי הנוהל האמור ותפנה לגורם המתאים כדי שיספק סיוע.
אייל לב ארי: מידע על מצב חירום והנחיות התגוננות במסגרת 9.
אייל לב ארי: (א) מפעיל מסגרת למתן שירותים במקום ייעודי ימסור לאדם עם מוגבלות השוהה במקום הייעודי ולאיש צוות שאחראי לו במצב חירום, מידע על מצב חירום והנחיות התגוננות, שמוסרים לכלל האוכלוסייה הג"א או הגורם האחראי.
אייל לב ארי: (ב) מפעיל מסגרת יתאים את מסירת המידע כאמור בתקנת משנה (א), למוגבלותו של אדם לפי דרך הפעולה המקובלת הנוהגת במסגרת ליצירת קשר עם אותו אדם, או ישתמש באחת או יותר מהתאמות הנגישות המפורטות בתקנה 29(ד) לתקנות נגישות השירות, ובשפה פשוטה, לפי העניין.
מיכל שיק הר-טוב: למה לא קבעתם פה זמן בדומה לתקנות הנגישות השירות שיש חובת הדרכה של לפחות פעם בשנה?
מיכל שיק הר-טוב: ימסור מידע זה יכול להיות שהוא ימסור פעם אחת וזהו.
יהודה מירון: יכול להיות שצריך להבהיר פה.
יהודה מירון: מטרת הסעיף הזה היא רגע לפני מצב חירום, כניסה או למצב חירום.
אילן גילאון: תבהיר את זה.
יהודה מירון: אני מבהיר.
יהודה מירון: אני מסביר כי כנראה גם יש פה משהו לא ברור ואני צריך להבהיר אותו.
יהודה מירון: זה לא קשור בכלל לנוהל.
יהודה מירון: עצם זה שנכנסנו למצב חירום, פיקוד העורף מודיע: כניסה לממ"דים - זה האזור.
מיכל שיק הר-טוב: באותו רגע צריך ליידע – זה ברור.
מיכל שיק הר-טוב: אבל צריך גם בשגרה.
יהודה מירון: שגרה.
יהודה מירון: נגיע לתרגול.
יהודה מירון: זה משהו אחר, זה תרגול.
יהודה מירון: אנחנו כרגע עסוקים במצב חירום.
יהודה מירון: מעבירים מידע לציבור וצריך לתווך את זה גם לאנשים עם מוגבלות שהמידע הזה לא יכול לעבור אליהם ישירות מהמדיה או מאיפה שזה מגיע.
מיכל שיק הר-טוב: כשיש נושא של פינוי והנהלים, האם הוא לא צריך לדעת לא רק רגע לפני מצב החירום?
אילן גילאון: יהודה, זה אומר שאתה מודיע לפני וגם אחרי כשזה מסתיים?
יהודה מירון: חשבנו שהסעיף הזה מאוד ברור.
יהודה מירון: הוא רוצה להגיד דבר מאוד פשוט.
יהודה מירון: זה לא סתם מידע.
יהודה מירון: הוא מדבר על סיטואציה שרצינו שהיא תהיה מאוד פשוטה.
יהודה מירון: כשפיקוד העורף או המוסד המנחה מוציא אינפורמציה לכלל הציבור, צריך להעביר את זה גם לאנשים עם מוגבלות שבמסגרת משום אולי חוסר היכולת שלהם להבין וכו' וכו'.
מיכל שיק הר-טוב: וההיערכות לפני?
יהודה מירון: ההיערכות לפני זה כל מה שדיברנו לפני.
יהודה מירון: אנחנו כרגע בשלב רק שהמידע עצמו נוגע למצב החירום.
יהודה מירון: צריך להיכנס לממ"ד עכשיו.
יהודה מירון: יש אנשים שלא שומעים אולי ואולי לא מבינים את הפעולה, צריך לתווך להם את זה - זה הרעיון של הסעיף הזה.
שחר יששכרוב: שחר, משרד השיכון.
שחר יששכרוב: אולי לדייק ב-9.
שחר יששכרוב: מפעיל מסגרת למתן שירותים – זה (א), אז גם (ב): מפעיל מסגרת למתן שירותים.
יהודה מירון: פה יש לנו טעות.
יהודה מירון: הסעיף הזה חל על מסגרות בכלל.
יהודה מירון: נכון, צריך לתקן – מפעיל מסגרת.
יהודה מירון: הרעיון הוא מפעיל מסגרת במקום ייעודי.
אייל לב ארי: "ערכת מגן 9.
אייל לב ארי: הכריזה הממשלה על חלוקת ערכות מגן לאוכלוסייה, מפעיל מסגרת לשהות ארוכה ומפעיל מסגרת למתן שירותים בביתו של אדם עם מוגבלות, יודיע לרשות הממונה על אדם עם מוגבלות השוהה במסגרת או בביתו שאין ברשותו ערכת מגן.
ישראל אבן זהב: איך תגיע ערכת המגן לחוסים?
קריאה: זה כבר בעיה של הפיקוד ושלנו.
יהודה מירון: הסיפור של חלוקת ערכות מגן הוא באחריות פיקוד העורף.
יהודה מירון: הסעיף, כפי שאתם רואים, מסויג.
יהודה מירון: הרבה אנשים פקחו עיניים: איך הגעתם לזה?
יהודה מירון: עכשיו החזרנו כבר את הערכות הללו.
יהודה מירון: התקנות מסתכלות קדימה.
יהודה מירון: לא לשנה הבאה אלא ליותר מזה.
אילן גילאון: אבל זה לגבי כל האוכלוסייה.
יהודה מירון: נכון, נכון.
יהודה מירון: לכן, אם הממשלה מחליטה לחלק ערכות, יש גורם ממונה תחת פיקוד העורף שאחראי על החלוקה.
יהודה מירון: הם יחלקו.
יהודה מירון: הרעיון הוא מאוד פשוט והוא שהמסגרת תדווח שחסר, זה הכול.
יהודה מירון: הם ידאגו להביא את זה.
ישראל אבן זהב: עד היום הלכנו לתחנות חלוקה לקבל.
ישראל אבן זהב: במסגרת הזו הם לא יכולים ללכת ולקבל.
ישראל אבן זהב: השאלה היא האם פיקוד העורף יביא להם את זה, או באחריותו מי להביא להם את הערכות?
ישי יודקביץ: בעניין הזה אחת מהתקנות ששוכבות על שולחן הוועדה זה נגישות שירותי חירום של משרד הביטחון/פיקוד העורף.
ישי יודקביץ: שם יש טיפול לגבי איך מחלקים ערכות מגן ואיך מסבירים על ערכות מגן לאנשים עם מוגבלות.
ישי יודקביץ: זה נמצא על שולחן הוועדה.
אייל לב ארי: כן, רק ממתינים להתקדמות בנושא מאגר המידע.
יהודה מירון: אני רק אוסיף כאן ב-10: בהתאם למה שאני שומע מאחורה.
עדי נועם סביר: עדי נועם, הלשכה המשפטית במשרד החינוך.
עדי נועם סביר: בסעיף 10 האחריות מוטלת על מפעיל מסגרת לשהות ארוכה או מפעיל מסגרת למתן שירותים בביתו של אדם להתריע אם יש או אין לאותו אדם עם מוגבלות ערכת מגן.
עדי נועם סביר: השאלה האם זה נכון במקרה של אדם שמקבל שירותים בביתו, להטיל עליו את האחריות שהוא מגיע לתת איזשהם שירותים מסוימים ולאו דווקא בהיבט הזה.
עדי נועם סביר: למשל, אצלנו יש תלמידים חולים בביתם שמקבלים היום על-ידי זכיין שירותי חינוך בבית.
עדי נועם סביר: הוא גר בבית ויש לו הורים וכו'.
עדי נועם סביר: האם לא היה יותר הגיוני שהגורם האחריות הרגיל, האפוטרופוס נניח - - -?
יהודה מירון: גם את הנקודה הזו נבחן – בסדר גמור.
אילן גילאון: יפה, תודה.
יהודה מירון: תוספת: נסייג את סעיף 10 שהתהליך הזה של מסירת המידע יהיה כפוף לזה שלמסגרת יש את המידע הזה - זה אפרופו הערת משרד השיכון.
אייל לב ארי: " פרק ג' - מוסד חינוך שלומד בו תלמיד עם מוגבלות הגדרות לפרק ג' 11.
אייל לב ארי: בפרק זה, בעל מוסד חינוך" - כל אחד מאלה: (1) במוסד חינוך רשמי- רשות החינוך המקומית; (2) במוסד חינוך בבעלות המדינה בתי הספר המפורטים בהודעה על הרשאה להתחייב לפי סעיף 6(ב) של חוק נכסי המדינה, התשי"א - 1951; (3) במוסד חינוך שחל עליו חוק הפיקוח - הגוף בעל הרישיון מהמנהל הכללי של משרד החינוך להפעלת מוסד החינוך לפי חוק הפיקוח; (4) במוסד חינוך שפטור מחוק הפיקוח - הגוף שקיבל פטור מחוק הפיקוח לפי תקנות פיקוח על בתי ספר (עקרונות למתן פטורים), התש"ל – 1970 ; "חוק חינוך מיוחד" - חוק חינוך מיוחד, התשמ"ח-1988; "נוהל כללי ליצירת קשר וסיוע לתלמיד" - נוהל כללי ליצירת קשר וסיוע לתלמיד עם מוגבלות לפי תקנה 13(א); נוהל פרטני לפינוי מוסד חינוך 12. (א) על אף האמור בתקנה 4, בעל מוסד חינוך שלומד בו תלמיד שהוא אדם עם מוגבלות יכין נוהל פרטני לפינוי אנשים עם מוגבלות ממוסד החינוך לפי נוהל פינוי כללי.
אייל לב ארי: הנוהל יתואם עם הרשות המקומית שבה נמצא המוסד החינוכי, ורשויות מקומיות שבהן מתגוררים תלמידים עם מוגבלות שלומדים במוסד החינוך (להלן בתקנה זו – גורם מעורב); בנוהל הפרטני האמור יוסדרו, בין היתר, שלבי הפינוי והקליטה וזהות הגורם המעורב שאחראי על הילד עם המוגבלות בכל שלב משלבים אלה.
אייל לב ארי: (ב) משרד החינוך יאשר נוהל פרטני כאמור בתקנת משנה (א); (ג) רשות מקומית שבה מתגורר תלמיד עם מוגבלות תוודא את הכנת ואישור הנוהל הפרטני האמור;.
אייל לב ארי: מצאה הרשות המקומית שבה מתגורר התלמיד כי לא הוכן או לא אושר נוהל כאמור, תפנה לבעל מוסד החינוך או למשרד החינוך בדרישה לקיים את המוטל עליהם, ותסייע לביצוע החובות שנוגעות לה בהקשר זה, לפי העניין.
אייל לב ארי: נוהל כללי ליצירת קשר וסיוע 13.
אייל לב ארי: (א) על אף האמור בתקנה 6, משרד החינוך יכין נוהל כללי ליצירת קשר וסיוע לתלמיד עם מוגבלות במצבי חירום, מתוך דאגה לשלומו של אדם כאמור וכחלק משמירה על רציפות תפקודית של מוסד חינוך במצבי חירום שהורה.
קריאה: מה זה "שהורה"?
אילן גילאון: מי הורה?
יהודה מירון: משרד החינוך.
קריאה: לדעתי, "שהורה" זה מיותר.
קריאה: הוא מכין, הוא לא מורה – יכין נוהל.
יהודה מירון: בסדר גמור, נמצא איזה מילה.
אייל לב ארי: " (ב) נוהל כללי ליצירת קשר וסיוע לתלמיד יסדיר את חלוקת האחריות ליצירת הקשר עם התלמיד או איש קשר שלו בין הרשות המקומית שבה מתגורר התלמיד, בעל מוסד חינוך או הרשות המקומית שבה נמצא מוסד החינוך, ולרבות כל אחד מאלה לפחות: (1) יצירת קשר עם האדם עצמו או באמצעות אנשי קשר או הגעה למקום שבו הוא נמצא, והכל בהתחשב בנסיבות מצב החירום; (2) מידע חשוב שיש לדווח למשרד החינוך, בשים לב למצב החירום ולסדרי העדיפויות המתחייבות באותו עניין;" תן דוגמה למידע חשוב.
יהודה מירון: למשל, משרד החינוך יצטרך לקבל החלטה האם הוא מצפה מבית ספר לחינוך מיוחד, למשל, שרק בעיות מסוג כזה וכזה ידווחו אליו כדי לא להעמיס על מפעיל המסגרת עודף התעסקות בבירוקרטיה ודיווחים במקום שייתן את המענה הנדרש.
יהודה מירון: זה נכון לגבי כל שאר המסגרות.
יהודה מירון: הרעיון הוא למצוא את המינימום ההכרחי שהגורם האחראי צריך אולי לעשות משהו או לדעת תמונת מצב, אבל לא מעבר לזה.
יהודה מירון: במילים פשוטות – שלא יבלבלו את המוח למסגרת שגם כך עסוקה במצוקה, אלא יתנו לה לעבוד.
מיכל שיק הר-טוב: שאלה משפטית קטנה.
מיכל שיק הר-טוב: תקנות נגישות השירות לא חלות כאן, נכון?
מיכל שיק הר-טוב: נכון.
מיכל שיק הר-טוב: אז את כל הנושא של יצירת קשר והעברת מידע היא צריכה לעשות גם בצורה נגישה.
מיכל שיק הר-טוב: למשל, אם לתלמיד יש הורה עם מוגבלות.
מיכל שיק הר-טוב: זאת אומרת, כן צריך להכניס פה את נושא הנגשת מידע.
מיכל שיק הר-טוב: תקנות נגישות השירות לא חלות פה, הן הוחרגו בחוק שוויון.
יהודה מירון: בשגרה יש את השגרה.
יהודה מירון: נכנסנו למצב חירום.
יהודה מירון: זה בדיוק מתקשר לוויכוח עם מורשי הנגישות.
יהודה מירון: צוות שחי בשגרה עם אותם אנשים עם אותם מוגבלות, תלמידים או מי שלא יהיה, כפי שהוא מתנהל בשגרה הוא ימשיך לעשות בחירום.
יהודה מירון: אין לא ציפייה ולא יכולת שבמצב חירום נפתח סוגי שירותים ויכולות שלא היו בשגרה.
מיכל שיק הר-טוב: לא.
מיכל שיק הר-טוב: צריך התאמות, זה לא יכול להיות כמו תקנות נגישות השירות.
יהודה מירון: מיכל, מה שיש בשגרה במקרה הטוב ייכנס לתוך החירום.
מיכל שיק הר-טוב: איך יתקשרו עם הורה חירש?
יהודה מירון: כמו שעושים בשגרה.
יהודה מירון: הרעיון פה הוא לא להמציא המצאות לחירום כי זה לא יעבוד.
מיכל שיק הר-טוב: אז למה אנחנו כל כך מתעקשים מול קופות חולים ומשטרה שכן נפרט דרכי תקשורת ופה לא כשזה מגיע לשעת חירום?
מיכל שיק הר-טוב: דווקא פה על אחת כמה וכמה כן.
יהודה מירון: איפה התעקשנו?
מיכל שיק הר-טוב: את תקנות נגישות השירות אנחנו מחילים על המשטרה.
מיכל שיק הר-טוב: אני מקווה שנחיל בתקנות מוסדות בריאות.
יהודה מירון: אבל זה היום יום.
הדס אגמון: אבל מה שחל עליהם בשגרה יחול עליהם גם בחירום.
הדס אגמון: איפה החוסר?
מיכל שיק הר-טוב: האם בשגרה הם כן יצטרכו לפי הנגשת מידע?
יהודה מירון: ודאי, שגרה זה שגרה.
מיכל שיק הר-טוב: איפה זה כתוב?
מיכל שיק הר-טוב: אני לא ראיתי את זה.
יהודה מירון: זה לא צריך להיות כתוב פה.
הדס אגמון: זה לא יהיה כאן.
אילן גילאון: מיכל, זה מה שאתם קוראים קל וחומר בן בנו של קל וחומר.
מיכל שיק הר-טוב: לכן, שאלתי שאלה משפטית.
מיכל שיק הר-טוב: האם תקנות נגישות השירות חלות במצב של שגרה?
מיכל שיק הר-טוב: לא בטוחה.
הדס אגמון: איפה שהן חלות בשגרה, הן יחולו גם בחירום.
הדס אגמון: יהודה אומר שאם הן לא חלות בשגרה אז אי-אפשר להחיל אותן עכשיו בחירום כי אי-אפשר לצפות מהמסגרת הזו שפתאום בחירום תדע איך לתווך את המידע שלה.
הדס אגמון: השאלה היא איפה את רואה את החוסר והאם אפשר לבודד?
מיכל שיק הר-טוב: אז שתיערך לזה.
איתן עמרם: אבל החרגנו את תקנות הנגישות מהחינוך.
איתן עמרם: למה לא להוסיף בסך הכול את תקנה 29 של חוק שוויון, ואז יהיה יותר קל לא להחיל את הכול אלא רק להחיל הנגשת המידע?
איתן עמרם: ואז זה פרטני וזה טוב ליום יום.
יהודה מירון: נבדוק את זה.
יהודה מירון: אם צריך, נבדוק.
ישראל אבן זהב: אולי כדאי להוסיף את ההערה הזו – מה שבשגרה חל גם בחירום.
מיכל שיק הר-טוב: חשוב ביותר.
אילן גילאון: אני גם נוטה להסביר את המובן מאליו.
אייל לב ארי: " (3) הערכות ומוכנות של מוסד חינוך לספק סוגי סיוע לאדם כאמור שהנוהל כולל; (4) לגבי סוגי סיוע שמוסד חינוך אינו מסוגל לספק - דרכי חבירה למי שתפקידו להציל ולסייע בחירום, ולאחר תיאום עימו, כגון: גורם אחראי, הרשות המקומית, הג"א, מגן דוד אדום, רשות הכבאות וההצלה והמשטרה; נוהל פרטני ליצירת קשר וסיוע 14 . (א) על אף האמור בתקנה 7, בעל מוסד חינוך יכין נוהל פרטני ליצירת קשר וסיוע לתלמידים עם מוגבלות במוסד החינוך לפי נוהל יצירת קשר וסיוע כללי לתלמיד.
אייל לב ארי: הנוהל יתואם עם הרשות המקומית שבה נמצא מוסד החינוך, ורשויות מקומיות שבהן מתגוררים תלמידים עם מוגבלות שלומדים במוסד החינוך, כדי להבטיח ככל האפשר מענה לצורכי תלמיד עם מוגבלות במצבי חירום, בין שנמצא במוסד החינוך, בביתו או בדרך אליהם או מהם.
אייל לב ארי: (ב) משרד החינוך יאשר נוהל פרטני כאמור בתקנת משנה (א).
אייל לב ארי: (ג) רשות מקומית שבה מתגורר התלמיד תוודא את הכנת ואישור הנוהל הפרטני האמור; מצאה הרשות כי לא הוכן או אושר נוהל כאמור, תפנה לבעל מוסד החינוך או משרד החינוך בדרישה לקיים את המוטל עליהם, ותסייע לביצוע החובות שנוגעות לה בהקשר זה, לפי העניין.
אייל לב ארי: יצירת קשר וסיוע במצבי חירום 15.
אייל לב ארי: (א) על אף האמור בתקנה 8, רשות מקומית שבה מתגורר תלמיד עם מוגבלות, בעל מוסד חינוך והרשות המקומית שבה נמצא מוסד החינוך, יצרו במצב חירום ככל האפשר לפי הנוהל הפרטני האמור בתקנה 14, קשר עם התלמיד עם המוגבלות או איש קשר שלו, כדי לברר האם הוא נדרש לסיוע עקב מצבים אלה.
ישראל אבן זהב: איש קשר כולל גם אפוטרופוס?
יהודה מירון: כן, כן.
יהודה מירון: עברנו כבר את ההגדרה הזו, זה היה בהתחלה.
יהודה מירון: בעקבות ההערה של מרים נעשה שם עוד תיקון.
אייל לב ארי: "(ב) נמצא תלמיד עם מוגבלות כאמור בתקנת משנה (א) זקוק לסיוע, יפעל הגורם שיצר קשר, ככל האפשר לפי הנוהל הפרטני, כדי שאותו תלמיד יקבל את הסיוע לו הוא נדרש; לא מסוגל הגורם שיצר קשר כאמור לספק סיוע, יפעל ככל האפשר לפי הנוהל הפרטני ויפנה לגורם המתאים כדי שיספק סיוע.
אייל לב ארי: פרק ד' – הוראות כלליות למסגרות אחריות איש צוות 16.
אייל לב ארי: (א) מפעיל מסגרת במקום ייעודי ומי שמספק שירות משלים ייערכו, לרבות באמצעות הכנה פרטנית של אנשים עם מוגבלות שבמסגרת למצב חירום, במטרה לצמצם ככל האפשר קשיים בביצוע פעולות נדרשות במצבי חירום.
אייל לב ארי: (ב) איש צוות של מסגרת שנמצא במקום ייעודי יסייע ככל יכולתו, לאדם עם מוגבלות לבצע פעולה נדרשת במצב חירום; לגבי אדם עם מוגבלות שלגביו קיים קושי מיוחד במצב החירום, גם לאחר היערכות והכנה פרטנית האמורים בתקנת משנה (א) – ינסה תחילה איש הצוות במאמץ סביר בנסיבות מצב החירום, לשכנע את האדם שיבצע פעולה נדרשת, או לסייע לו; לא צלח בידו, רשאי איש הצוות להפסיק את הסיוע האמור ולעבור בעצמו לאזור בטוח או לבצע משימה אחרת, כמתחייב ממצב החירום.
אייל לב ארי: (ג) תקנות משנה (א) ו-(ב) יחולו גם על מפעיל מסגרת למתן שירותים בביתו של אדם עם מוגבלות, ואיש צוות של מסגרת כאמור, במקרה שבו איש צוות נמצא בביתו של אדם כאמור.
אייל לב ארי: (ד) תקנת משנה (ב) תחול גם על איש שירות משלים, במקרה שבו איש שירות משלים כאמור נמצא עם אדם עם מוגבלות.
יהודה מירון: למשל, נהגים ונהגות שמבצעים הסעות מהמסגרת לבית הלוך וחזור.
עדנה ביבי: הדבר הזה זה רק למפעיל מסגרת למתן שירות?
יהודה מירון: הסעיף הזה הוא סעיף הגנה לאנשי צוות המסגרת באשר היא.
יהודה מירון: כלומר, לתת גבולות מראש עד כמה אני צריך להציל את עצמי מול סיוע לאדם שנמצא איתי במסגרת.
יהודה מירון: זה מה שהסעיף הזה מנסה לעשות – ליצור התוויה.
ישי יודקביץ: זו גם חובה מאוד אנושית.
יעל אבן: זה סעיף מאוד חשוב שנתקלים בו במסגרות היום לא אחת.
יעל אבן: במסגרת של אלו"ט אני יודעת לומר שבמקרים של אזעקות יש לפעמים חברים שאתה יכול לעמוד מולם דקה, שתיים, שלוש, עשר, וזה לא יעזור, וזה מאוד בעייתי.
יעל אבן: צריך להציב איזושהי מסגרת.
אייל לב ארי: "(ה) בתקנה זו, "פעולה נדרשת" – מעבר לאזור בטוח, או התפנות ממסגרת; "קושי מיוחד" – מצב שבו אדם עם מוגבלות מסרב לבצע פעולה נדרשת במצב חירום, או שלא ניתן לנייד אותו עקב מוגבלותו או ציוד עזר של אותו אדם לצורך ביצוע פעולה נדרשת בפרק הזמן הקצר שעומד לרשות איש צוות במצב חירום.
אייל לב ארי: ביצוע הכנות מתאימות להבטחת רציפות תפקודית 17.
אייל לב ארי: (א) מפעיל מסגרת יבצע הכנות שגורם אחראי הורה לו לבצע, לצורך בניית יכולת ומוכנות להמשך מתן שירותים לאנשים עם מוגבלות במצבי חירום במקום ייעודי או בבתיהם; הכנות אלה יהיו גם ליום שלאחר סיום מצבים אלה; בפרט, הוראת גורם אחראי למסגרת למתן שירותים במקום ייעודי , תהיה בנושאים אלה לפחות: (1) הוראות והכנות למצבי חירום שבהם תידרש שהייה רציפה במקום ייעודי ללא יכולת אנשים עם מוגבלות ואנשי צוות המסגרת להתפנות או לקבל סיוע (בפסקה זו – פרק זמן); האמור יחול גם לגבי אדם עם מוגבלות המקבל שירות ייעודי בביתו במצב שמפעיל מסגרת למתן שירותים אינו יכול להגיע ולספק לו שירות במצב חירום; גורם אחראי יציין בהוראה מהו הצפי לפרקי זמן כאמור ללא יכולת התפנות או העברת סיוע;"
ישי יודקביץ: מי שזקוק לבלוני גז, בלוני חמצן, ציוד החתלה, מלאים.
אייל לב ארי: "(2) נוסף על פסקה (1), במסגרת שבה שוהים אנשים עם מוגבלות הנזקקים דרך קבע לתרופות או אמצעים, משמרים או מצילי חיים, יבוצעו הכנות כדי שבמצב חירום ניתן יהיה להמשיך לספק תרופות כאמור או לעשות שימוש באמצעים כאמור; לעניין זה, "הכנות" – לרבות החזקת מלאים של מזון, תרופות וכדומה, ודאגה לכך שיהיו מקורות אנרגיה עצמאיים זמינים ומוכנים לשימוש במצב חירום.
אייל לב ארי: (3) לגבי מקום ייעודי של מסגרת למתן שירותים שאנשים עם מוגבלות מגיעים אליו באופן תדיר בהסעה מאורגנת – דרך כאמור בתקנה 3(ג)(5) (ב) גורם אחראי יכין רשימה של מסגרות וסוגי שירותים משלימים שצדדים שלישיים מספקים דרך קבע למסגרת, שלדעתו יש לאשר כי הם מפעל חיוני לפי חוק שירות עבודה בשעת חירום, התשכ"ז – 1967 , לצורך יישום תקנות אלה במצבי חירום; גורם אחראי יפנה למסגרות כאמור לשם קידום תהליכי אישור כאמור.
אתי כהן: שמי אתי כהן.
אתי כהן: אני עובדת סוציאלית בעיריית ירושלים במחלקה לתושבים ותיקים.
אתי כהן: לגבי סעיף (2) – למשל, למסגרות יומיות אין שום חובה להחזיק במלאי של תרופות וכו'.
אתי כהן: כל אחד בא עם התרופות שלו.
אתי כהן: צריך לסייג את זה.
עדנה ביבי: גם במקבצי הדיור, בתי הדיור שלנו, זה אנשים עצמאים, קשישים, שכל אחד אחראי על התרופות שלו.
עדנה ביבי: אין לנו מושג ויכולת ליישם.
עדנה ביבי: הם מקבלים את זה בקופת חולים.
עדנה ביבי: אין לנו מרשמים.
אילן גילאון: אבל זה בימי השגרה.
אילן גילאון: מאיפה התרופות מגיעות למאגר, יהודה?
אילן גילאון: אתה מבין שצריך להיערך לקראת התרופות.
יהודה מירון: ננסה לחשוב.
יהודה מירון: זה לשיקולם.
יהודה מירון: התקנות האלה באמת מנסות להסתכל על טווח רחב.
יהודה מירון: מצד אחד, יש מסגרות שבהן יושבים אנשים שמחוברים למכונות הנשמה ואי אפשר שנייה אחת להשאיר אותם ללא חשמל, מצד אחד.
יהודה מירון: נעשה עוד התייעצות עם הקצוות של המסגרות כדי לראות איך צריך לתקן את זה כדי שיהיה ברור מי כן ומי לא.
אייל לב ארי: "(ג) מפעיל מסגרת וצד שלישי שפנה אליו גורם אחראי כאמור בתקנת משנה (ב), ישתף פעולה לצורך אישור כאמור.
אייל לב ארי: (ד) לא תיפתח מסגרת חדשה, וצד שלישי לא יספק לה שירות משלים, אם לדעת גורם אחראי יש לאשר אותה כמפעל חיוני לצורך יישום תקנות אלה במצבי חירום והוגשה בקשה לרשות המוסמכת לאישור המסגרת שאמורה להיפתח כמפעל חיוני.
אייל לב ארי: " תסביר את התקנה הזו, יהודה.
יהודה מירון: אסביר.
יהודה מירון: כדי לאפשר שאנשים יוכלו לבצע את תפקידם במצב חירום, יש בישראל כבר משנות החמישים חוק שמסדיר איך אפשר לרתק אנשים בתפקידים חיוניים כדי שיוכלו להמשיך ולשמש בתפקידם.
יהודה מירון: המושג הוא חברה או גורם או מסגרת או רשות מקומית וכו' – אפשר להכריז עליהם כמפעל חיוני.
יהודה מירון: מהרגע שהם מוכרזים כמפעל חיוני כשמוכרז מצב חירום, אפשר לרתק אותם כדי שיוכלו לספק את התפקיד.
יהודה מירון: אחת הבעיות הגדולות שהתגלתה בכל השנים האחרונות עם האירועים הקשים שהיו זה באותם מקומות שאנשי צוות או נעלמו או לא חשו אחראיות או או או, והבנו שצריך להיערך גם לנושא הזה כמו שהמדינה עושה בשאר התחומים.
יהודה מירון: האזורים האלה הם הכי חלשים ואוי ואבוי אם האנשים לא יהיו שם בשעת שגרה.
יהודה מירון: יש כאן אמצעי שהוא לא יוכל למנוע במאה אחוז את היעדר האנשים, אבל הוא יוכל מאוד לצמצם את הנושא הזה.
ישי יודקביץ: אסביר.
ישי יודקביץ: בחוק שירות עבודה בשעת חירום, חוק באחריות משרד העבודה בנושא הריתוק המשקי במשק בזמן מצבי חירום, יש נושאים של מגויסי פנים, מגויסי חוץ – אנשים שחייבים להגיע לעבודה ולקיים את השירות ואת הרציפות.
ישי יודקביץ: זה מנעד רחב מאוד של תפקידים כמובן, החל ממוסכים, ויש להם רמות שונות של מפעלים חיוניים, כאשר גם, למשל, ויצ"ו ונעמ"ת הם מפעלים חיוניים לצרכים מסוימים.
ישי יודקביץ: הסמכויות נמצאות בפני שר העבודה לריתוק.
ישי יודקביץ: תהליך העבודה שנעשה הוא שהגוף שדורש את הריתוק המשקי הוא זה שפונה למשרד העבודה ונעשית העבודה בינו לבין משרד העבודה – המפקח הארצי לריתוק המשקי לשירות עבודה בשעת חירום, לגבי תהליך ההכנה של המסגרת, המפעל, מקום העבודה הזה, שהוא יהיה מפעל חיוני.
ישי יודקביץ: המתח המובנה בו הוא שאם אותו מפעיל מסגרת הוא גם טייס קרב שנדרש לצבא אז יש לנו פה מתח מובנה לאן האיש הזה ילך.
ישי יודקביץ: האם הוא יישאר במסגרת או שהוא ילך לשירות מילואים בחיל האוויר בזמן מלחמה?
ישי יודקביץ: יש ועדה לתיאום מילואים שמחליטה על הדברים האלה, מי לפה ומי לשם.
ישי יודקביץ: זה הצרכים של המשק מול הצרכים של הצבא.
ישי יודקביץ: זה המל"ח, זה הריתוק המשקי.
ישי יודקביץ: כמובן שאין את המתח הזה למי שלא עושה שירות מילואים.
אייל לב ארי: "פטור למסגרת למתן שירותים 18.
אייל לב ארי: (א) גורם אחראי רשאי בהתייעצות עם הנציבות, לפטור מפעיל מסגרת למתן שירותים מסוים, או מי שמספק שירות משלים מסוים, מחובות לפי תקנות 2, 4, 5, 7, 8, 10, 12, 14, 15, 16(א), 17, 19 – מתרגול בקשר לחובות לגביהן ניתן פטור, או 21(א), חלקן או כולן, אם נתקיימו כל אלה: (1) לא תצמח תועלת משמעותית במצבי חירום, לפי שיקול דעתו שתנומק בכתב, ממימושן של החובות לגביהן מתבקש הפטור, עקב אחד או יותר מאלה: (א) סוג השירות וטיבו; (ב) רציפות הקשר בין המסגרת לאדם עם מוגבלות שמקבל ממנה שירות היא נמוכה; (ג) השירות שמספקת המסגרת לא ניתן במקום ייעודי ולא בביתו של האדם עם מוגבלות; (2) הגורם האחראי וידא כי קיימת מסגרת אחרת שמחובתה לספק את אותו שירות שלגביו מתבקש הפטור ולגבי אותם אנשים עם מוגבלות שמקבלים שירות מהמסגרת שלה מתבקש הפטור.
אייל לב ארי: (ב) פטור כאמור יכול להינתן גם לתקופה קצובה;" תסביר את הפטור, יהודה.
יהודה מירון: בהמשך לכל מה שדיברנו עד עכשיו, מאחר ושירותי היום הללו, בין במקום מסוים ייעודי, או בין בבית, יש פה מנעד, טווח מאוד מאוד רחב של שירותים.
יהודה מירון: כמו שאתם רואים, חלק מההערות כאן זה בדיוק כי לא הצלחנו לקלוע בדיוק למקום הנכון.
יהודה מירון: חייב להיות כאן מנגנון שהעסק הזה יתחיל לזוז.
יהודה מירון: אפשר יהיה לשחרר מסגרת כזו או אחרת.
יהודה מירון: למשל, מסגרת שמספקת שירות ייעוץ ותעסוקה לאדם.
יהודה מירון: היא פוגשת את האדם פעם בחצי שנה ואין שום סיבה שהיא תיקח את כל עומס המאמץ המלחמתי על כתפיה.
יהודה מירון: צריך להיות פה מנגנון שיאפשר לשחרר מסגרות שכרגע - - - מה שנקרא, להוציא את הדבר.
הדס אגמון: אוסיף שגם לגבי המקום של הנציבות בתוך המנגנון הזה של הפטור, אנחנו בהתלבטות עדיין אם זה יהיה התייעצות, אם זה התייעצות לגבי כל הדברים.
הדס אגמון: יכול להיות שיש דברים שאנחנו סומכים על הרגולטור של המסגרות האלה שהוא ישקול לבד.
הדס אגמון: אנחנו עוד נדבר על זה עם יהודה ונחזיר תשובה.
יוחאי וג'ימה: כנ"ל נציג של הרשויות המקומיות שיוכל להגיד את דעתו.
יוחאי וג'ימה: כי אם משחררים מסגרת מאחריות כלשהי אז שהוא יידע.
יוחאי וג'ימה: יכול להיות שהדבר הזה נופל עליה - אז שיידע על מה מדובר.
אילן גילאון: כן, לגמרי.
אייל לב ארי: "תרגול, בקרת מוכנות, והדרכה 19.
אייל לב ארי: (א) מפעיל מסגרת יתרגל אחת לשנה לפחות מעבר לאזור בטוח לפי תקנה 2, ויציאה ממנו, פינוי מסגרת לפי נוהל פינוי פרטני לפי תקנות 4 ו-12, פינוי מוקדם לפי תקנה 5, יצירת קשר וסיוע לפי נוהל פרטני ליצירת קשר וסיוע לפי תקנות 7 או 14, מסירת מידע לפי תקנה 9, ויישום תכנית הכנה פרטנית לתקנה 16(א); תרגולים כאמור יבוצעו לפי תרחישים של מצבי חירום שונים; בתרגול ישולבו אנשים עם מוגבלויות מהמסגרת; מפעיל מסגרת יטפל בהקדם האפשרי בליקויים שנתגלו בתרגול למניעת הישנותם.
אייל לב ארי: (ב) מפעיל מסגרת ידריך את אנשי המסגרת בנהלים הפרטניים שהכין למסגרת לפחות פעם בשנה; מפעיל מסגרת ידריך אנשי צוות שהצטרפו למסגרת עם הצטרפותם.