GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב ליצמן: יש מחלות שאנחנו נותנים אפשרות ללכת - - -.
יעקב ליצמן: מי שרוצה, יכול ללכת איפה שהוא רוצה.
יעקב ליצמן: יש דברים שאנחנו מנסים בימים אלו להרחיב את זה, לקרדיולוגיה - - -
לאה פדידה: גם MRI.
יעקב ליצמן: MRI, אני יכול לתת לך הרצאה שעה שלמה, כמה MRI, מלחמת עולם.
יעקב ליצמן: יש מקומות שיש בבתי חולים MRI ויש על יד זה קופת חולים, קרוואן עםMRI אחר.
יעקב ליצמן: יש לי כאב ראש, לא חסר לי צרות שם גם כן, אז אני לא רוצה להיכנס - - -
לאה פדידה: אבל אם תגדיר לנו שם מרחק סביר ל-MRI, זה יפתור לך - - -
יעקב ליצמן: אם הייתי יכול על פי חוק, הייתי עושה את זה מזמן, אבל כרגע לא יכול, ואני מטפל בדרך אחרת.
יעקב ליצמן: צריך אורח רוח.
לאה פדידה: האם הכסף של מס בריאות שכל אזרח ואזרח במדינת ישראל או שווי, נכנס כל הכסף למשרד הבריאות?
משה בר סימן טוב: זה מכסה חצי מעלות הסל.
אלי אלאלוף: זה לא נכנס לקופה של משרד הבריאות.
משה בר סימן טוב: זה מגיע לביטוח הלאומי שמחלק את זה לקופות החולים.
אלי אלאלוף: מה שאמרתי, דרך הביטוח הלאומי זה מגיע.
אילן גילאון: דעתי ידועה לגבי הסל שלך.
אילן גילאון: אני בתפיסה שתמיד אומר אותה כאן, שיותר אנשים מתים מלחץ דם ומסכרת מאשר מהערבים שנוהרים לקלפיות, לכן בעיניי משרד הבריאות הוא המשרד החשוב ביותר, יותר ממשרד הביטחון, ובסל צריך להיות מצילת חיים, מאריכת חיים, משפרת חיים, כל הדברים האלה גם יחד.
אילן גילאון: אימא שלי תמיד הייתה אומרת, בריאות לא קונים בכסף.
אילן גילאון: אדוני, במערכת הבריאות שלנו בריאות קונים בכסף, ולכן היות ואני מבסוט בכל אופן כי אתה מגדיר את הכיוון ומגדי את הסל, אני אפילו מאחל לך שתצליח ויום אחד אולי גם תגדיל את שר הבריאות.
אילן גילאון: אני רוצה לשאול אותך הרבה שאלות קצרות ובאמת עם תשובות שמעניינות אותי לגמרי.
אילן גילאון: הנושא של תקציב הניתוחים הציבוריים שלא מומש במלואו, וחבל.
אילן גילאון: הדבר השני זה לגבי הפולטיימרים, היעד מול מה שגויס.
אילן גילאון: הדבר השלישי זה הסיפור שדיברנו כאן בדיון קודם, הנושא של הקשירות בבתי החולים הפסיכיאטריים, ובאותה ההזדמנות תודה לך על הפתרון הנקודתי - - - אדוני, אתה יודע, יש פה תפיסת עולם שאומרת שבמקום לפתור בעיות, אתה מצלם אותן, אז אני לא תופס את זה - - -
קריאה: טיפלנו בזה.
אילן גילאון: אז תהיו בריאים.
אילן גילאון: סיימתי.
אלי אלאלוף: בבקשה, ג'מעה.
ג'מעה אזברגה: אדוני היושב ראש, אדוני סגן השר, אני מצטרף לכל המברכים לפניי לגבי מה שעשית מהפך.
ג'מעה אזברגה: לפני 25 שנה נכנסתי למערכת הבריאות והיום באמת היא שונה בצורה דרסטית, אבל יש עוד הרבה מה לעשות, אדוני היושב ראש וסגן השר, ואני חושב, הבעיה שלנו בכמה דברים: תקנים של הרופאים במערכת הזו, תקנים זעומים, מיטות ותרופות.
ג'מעה אזברגה: זה ארבעה דברים שהם חשובים.
ג'מעה אזברגה: זו בסך הכול מערכת שעובדת, אחד קשור בשני.
ג'מעה אזברגה: אם אנחנו לא נטפל בזמן נגיד עם קלינאי תקשורת, הכי פשוט והכי קל, בשלב מסוים, אנחנו נגיע לאשפוזים, ואשפוזים זה עלויות ועלויות זה כסף שהולך בסופו של יום לקופה של משרד הבריאות או מהתקציב שלו, לכן אני חושב שהבעיה צריכה להיות קשורה אחת בשני.
ג'מעה אזברגה: בתוכנית העבודה, אדוני המנכ"ל, איפה נגיד המחלות כמו הפרקינסון, האוטיזם?
ג'מעה אזברגה: לא מתבטא בכלל.
ג'מעה אזברגה: אין ביטוי לזה בתוך התוכנית, שזה בסך הכול פוגע באוכלוסיות הקשישות או החלשות שהן מעל גיל 60, דבר שלדעתי חשוב, וגם עלויות.
ג'מעה אזברגה: בסופו של יום זה כמו מערכת שהיא קשורה אחת בשנייה.
ג'מעה אזברגה: אם אנחנו לא נטפל פה בזמן, אז אנחנו ניפגע בעניין של האשפוזים, שזה עלויות הרבה יותר גבוהות.
אלי אלאלוף: יש לי רק הודעה קטנה לפני שישראל אייכלר, חברי, ידבר.
אלי אלאלוף: אנחנו ב-11:00 חייבים לצאת, מי שלא נשאר לדיון הבא, חייבים לצאת כי יושב ראש הכנסת הודיע שהוא רוצה להיכנס ב-11:00 לדיון הבא.
אלי אלאלוף: אני מבקש מהמנכ"ל, היות והוא מאוד מסודר ורושם כל שאלה, אני חוצפן ואבקש ממך לענות בכתב לחברי הכנסת לאחר הישיבה.
אלי אלאלוף: בקשה, ישראל.
ישראל אייכלר: תודה, אדוני היושב ראש.
ישראל אייכלר: אני לא אקח יותר מדקה, בעזרת השם.
ישראל אייכלר: אני אסתכל על השעון.
ישראל אייכלר: קודם כול אני ממש גאה להיות יהודי שהיהדות היא זו שהביאה את הבשורה לעולם כולו של היחס אל החיים ואל האנשים ואל העניין של הבריאות, מהרמב"ם והלאה.
ישראל אייכלר: אני גאה שסגן השר הרב ליצמן עושה קידוש השם במובן הכי נעלה ואני גאה בזה שמערכת הבריאות היא אחד הדברים המרכזיים שמראים שאין שום הבדל בין אדם לאדם, והמחלה והרפואה יכולים לגעת בכל אחד בלי הבדל דת, לאום או כל דבר אחר, ולכן כל הכבוד, אבל כיושב ראש הוועדה לפניות הציבור, כבר דיברתי עם השר, יש חצר אחורית שאני מתריע עליה פעם שנייה בוועדה הזאת, שזה נקרא תחום הפסיכיאטריה.
ישראל אייכלר: כבר נגעו בזה פה.
ישראל אייכלר: יש דברים שאינם מתפרסמים ויש הרבה בעיות שאינן עולות על הפרק, ולכן היות ואין להם את המודעות, אז אין מטפלים בזה.
ישראל אייכלר: אני מבקש בוועדה, כבוד המנכ"ל, שתשב איתי.
ישראל אייכלר: אני אביא לך את כל הפניות שיש לי בוועדה.
ישראל אייכלר: צריך למקד את העניין של מערכת הבריאות, של הפסיכיאטריה לעומת הרווחה, ואם גם זה יעשה, אז נדע שכל החולים מכל הסוגים מקבלים את אותו טיפול.
אלי אלאלוף: אנחנו ביקשנו מהאוצר לענות לשאלה של מירב.
מירב בן ארי: אני ביקשתי לדעת על העניין של התקנים של התרופות.
ליאור קוטלר: ביחס לשאלת התקינה לתרופות, משרד הבריאות הוא בצעם הרגולטור שאחראי על הרישום של התרופות.
ליאור קוטלר: למשרד האוצר ומשרד הבריאות יש אינטרס משותף לקידום ורישום של תרופות מהר בישראל.
ליאור קוטלר: ביחס לשאלה של תקינה כזו או אחרת, אני אצטרך לקבל את הבקשה ממשרד הבריאות ולהגיב עליה בהתאם.
מירב בן ארי: מה, את לא מכירה שאנשים מחכים שנתיים לאישור של תרופה?
יעקב ליצמן: מירב, על זה יכולתי לבד לענות.
יעקב ליצמן: מה שמירב ביקשה, היא ביקשה, אם האוצר יכול להגדיל תקנים לרישום תרופות, שלא יחכו כל כך הרבה זמן, כאשר זו מדיניות משרד האוצר, משרד הכלכלה, שאתם דוחפים אותי כל הזמן שאני אקצר - - -
אלי אלאלוף: אני אפנה רשמית לשר האוצר.
אלי אלאלוף: אני באופן אישי לוקח אחריות על זה.
אלי אלאלוף: אם מירב רוצה להיות איתי, אנחנו נפנה לשר האוצר בפנייה ישירה וכמובן אליך אדוני.
אלי אלאלוף: אני ממש מתנצל - - -
קריאה: כל הישיבות צריכות להיות כך.
אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד לכם, שליש מהישיבות של הוועדה הזאת הן על נושא הבריאות.
אלי אלאלוף: דיונים כולל דיוני מעקב נעשו עם המשרד יותר מכל משרד אחר, אז אני מתנצל היום שלא סיימנו.
אלי אלאלוף: היום אנחנו מתחילים כבר בהצבעות.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת אורן חזן, מסיבותיו ובהחלטה של ועדת האתיקה, יכול להיכנס לוועדה ולהצביע בזמן ההצבעה בלבד.
אלי אלאלוף: זה לא עניינכם, זה עניין שלו ושלי ושל תקנות הכנסת.
אלי אלאלוף: אנחנו מתחילים היום לעבור ולהצביע על הפרק שבפניכם, כולל השינויים.
אלי אלאלוף: אם יש הסתייגויות – נצביע על ההסתייגויות, ואם ההסתייגויות יידחו – נמשיך בסדר, אם לא – נשקול איך להתנהג מול זה.
אלי אלאלוף: אם לא ייפלו – נתקן.
אלי אלאלוף: אבל אנחנו מתחילים כבר בהצבעות, ואני מזכיר שזכות ההצבעה ניתנת רק לחברי הכנסת.
יעל סלנט: מכיוון שהצעת החוק הוקראה בוועדה ודנו כמעט בכל הסעיפים, ננסה להציג רק את השינויים שעשינו בנוסח ולא הובאו בפני הוועדה.
יעל סלנט: יש גם הסתייגויות של חברי הכנסת, גם אותן נשלב תוך כדי ההצגה של הדברים.
יעל סלנט: אנחנו בקובץ הראשון, סימנים א' עד ג'.
יעל סלנט: בסעיף 9א רבא הכנסנו הגדרה של נכים עם פגיעת ראש.
יעל סלנט: היה דיון שעשינו בוועדה במסגרת הנושאים הכלליים, וכמובן שאגף שיקום הסביר גם בדיונים הקודמים איזה עבודה נעשתה ומדוע החליט משרד הביטחון לבדל את הקבוצה הזו לעומת יתר הקבוצה של נכים 100% פלוס שהם פגועי ראש.
יעל סלנט: כל ההסברים ניתנו, העבודה המקצועית שנעשתה בשיתוף עם המוסד לביטוח לאומי, גם היא הוצגה בפני הוועדה, ולכן אני רוצה לקרוא.
יעל סלנט: בנכה הזה צריך להתקיים פעמיים 100% פלוס, דנו על זה בדיונים הקודמים.
יעל סלנט: בסעיף קטן (ב) – הסמכות של שר הביטחון להתקין תקנות, הוספנו שהתקנות האלה יהיו באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת כדי לאפשר לוועדה להמשיך בפיקוח הפרלמנטרי גם על היישום של הצעת החוק וגם על התקנת התקנות הנובעות מכוחו.
יעל סלנט: בסעיף הזה יש סמכות די רחבה להתקין תקנות, שחולשת על כל הצעת החוק – ראינו הרבה פעמים את ההפניה לסעיף 9א המדובר, ולכן היה חשוב לנו שהתקנות האלה יהיו באישור פרלמנטרי.
אלי אלאלוף: זה שינוי לעומת ההצעה המקורית.
יעל סלנט: בסעיף קטן (ג)(1) מדובר על ההצמדה של הזכאויות הנוספות.
יעל סלנט: אני מדגישה - של הזכאויות הנוספות, לא של התגמול.
יעל סלנט: מכיוון שהפנינו לסעיף 9ו שמדבר על עדכון התגמול, ועדכון התגמול, ככל הנראה, לא יוצמד למדד המחירים אלא למדד שהוא כבר מוצמד אליו היום - שזה המדד של השכר בסקטור הציבורי-קהילתי - או שהוא יוצמד למדד של השכר הממוצע.
יעל סלנט: אבל בכל מקרה, למדד המחירים הוא לא יוצמד, ולכן רצינו להבהיר שהזכאויות הנוספות יוצמדו למדד המחירים לצרכן.
יעל סלנט: אקרא את ההגדרות שהוספנו.
יעל סלנט: "'המדד' – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה; 'המדד הבסיסי' – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם; 'המדד החדש' – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון.
יעל סלנט: " כאן קיבלנו הסתייגויות של חברי הכנסת מאיר כהן ועפר שלח.
יעל סלנט: ביקשתם שזה יוצמד פעמיים בשנה ולא פעם בשנה.
מאיר כהן: ב-1 בינואר וב-1 ביולי.
אלי אלאלוף: מבחינת הנוחות – זה לא עניין כספי - עדיף שזה יהיה פעם בשנה, זה הדבר הכי סביר.
אלי אלאלוף: שיקול הדעת היה שאחת לשנה זה הכי מסודר, פחות ביורוקרטיה.
אלי אלאלוף: גם הורדנו את הצורך לבוא לפה לוועדה, מפני שעד עכשיו היו צריכים על כל אחד מהשינויים לבוא ולקבל אישור, ובתקופה שלי כל הזמנים היו לאחר מועד ההגשה שהיה צריך להיות.
יעל סלנט: זה היה בנוגע לתגמול.
יעל סלנט: פה אנחנו מדברים על הזכאויות הנוספות.
אלי אלאלוף: אנחנו אומרים שנעשה את זה אחת לשנה, וזה יהיה הכי קל, בלי סרבול.
מאיר חלבי: גם זכאויות וגם תגמולים?
יעל סלנט: נעשה הפרדה; אנחנו לא בסעיף של התגמולים, אנחנו בסעיף של הזכאויות הנוספות.
יעל סלנט: על התגמולים נדבר בנפרד.
אלי אלאלוף: זכאויות.
אלי אלאלוף: זה לא עושה שום הרעה בתנאים של המקבלים, וזה מה שחשוב.
סיגלית קצב: אני אשתו של עיוור פגוע ראש.
סיגלית קצב: מה לגבי עיוורים פגועי ראש?
אלי אלאלוף: לא לא, אני לא פותח דיון.
סיגלית קצב: לא דיון.
אלי אלאלוף: דנו בעיוורים, וכשנגיע לסעיף הרלוונטי.
יעל סלנט: הוועדה דנה בנושא של פגועי ראש והחליטה שפגוע ראש קשה יוגדר כמו שהקראנו, כקבוצה סגורה שרק היא תהיה זכאית לזכאויות.
יעל סלנט: אני קופצת לסעיף קטן (ה)(1) בעמוד 3.
יעל סלנט: סעיף (ה) בעמוד 3 עוסק בנכים שמתגוררים בחו"ל ונותן סמכות לשר הביטחון לקבוע שזכאויות נוספות מסוימות לא יינתנו לנכה גם אם התקיימו כל יתר התנאים לקבלת הזכאות, וגם נותן לו סמכות לקבוע שזכאויות יינתנו לו בתנאים שנקבע.
יעל סלנט: הוא גם מגדיר מי זה תושב ישראל: "מי שהתגורר בישראל או באזור 183 ימים לפחות ב-12 החודשים שקדמו למועד שבו התמלאו התנאים לקבלת הזכאות הנוספת המבוקשת על ידו".
יעל סלנט: באחד הדיונים הראשונים דנו בסעיף הזה ובשאלת ההצדקה של מתן סמכות אפריורית לשר הביטחון לקבוע שזכאויות מסוימות לא יינתנו לנכה שמתגורר בחו"ל.
יעל סלנט: גם הוגשו על הסעיף הזה הסתייגויות של מאיר כהן, עפר שלח, אורלי לוי וענת ברקו, שמבקשים למחוק את האפשרות ששר הביטחון יוכל לקבוע שזכאויות נוספות מסוימות לא יינתנו בכלל, ומבקשים לקבוע שלשר הביטחון תהיה סמכות לקבוע שהזכאויות יינתנו בהתאמה.
יעל סלנט: בנוסף, מבקשים חברי הכנסת שציינתי להגיד שנכה תושב ישראל הוא מי שמתגורר 183 ימים לפחות או מי שמרכז חייו הוא בישראל.
יעל סלנט: גם אם ההסתייגויות לא מתקבלות ונוסח הסעיף הזה נותר כפי שהוא, ברור גם לאור הפסיקה ששר הביטחון יוכל לקבוע שזכאויות מסוימות לא יינתנו רק אם יש טעם רלוונטי לאי-מתן הזכאות.
יעל סלנט: זה גם נאמר בפסק הדין בעניין נאמן, שאי אפשר יהיה לקבוע במקום שבו אין טעם רלוונטי שזכאות מסוימת תישלל.
יעל סלנט: זה לאור עקרונות של שוויון, של מניעת אפליה.
יעל סלנט: אם הוועדה תחליט לשנות את הנוסח – זה עניין אחד, אבל גם אם לא – שר הביטחון, כמובן, כפוף לכללים הרגילים של שוויון.
משה אברהמי: האם השר כפוף לוועדת העבודה והרווחה לצורך ההגבלה על זכאויות של נכים בחו"ל?
יעל סלנט: לא כתוב באישור הוועדה.
משה אברהמי: מפני שאם הוספת זכאות מחייבת - - -
יעל סלנט: אני לא בטוחה שזה עולה מהנוסח.
אלי אלאלוף: זה לא עולה מהנוסח, אבל בעיקרון מה שפזית אומרת זה שתקנות זה באישור הוועדה.
משה אברהמי: לא כתוב פה בתקנות.
יעל סלנט: לקבוע – הכוונה בתקנות.
יעל סלנט: האם להוסיף את אישור הוועדה?
יעל סלנט: אוקיי, אז נוסיף את אישור הוועדה.
פזית תדהר: גם בהצעת החוק הממשלתית שפורסמה בכחול כתבנו בסעיף 48 שכל התקנות מכוח החוק, לאו דווקא מכוח הפרק הזה, יהיו טעונות אישור ועדת העבודה והרווחה.
פזית תדהר: זה כולל, כמובן, גם את הנושא הזה.
אלי אלאלוף: אני לא פותח דיון חדש.
אלי אלאלוף: אם לא הבנתם, אנחנו רוצים לסיים את החוק הזה עד סוף המושב הזה.
ענת ברקו: יש לי שאלה, שאני לא בטוחה שעלתה בהסתייגויות, בנושא של הפרדת התגמולים, קיום מול נכות.
ענת ברקו: נתייחס לזה?
יעל סלנט: כל הנושא של תגמול נצרך, מבחן ההכנסות - זה לא במסגרת הדיון היום.
יעל סלנט: היה את הדיון הקודם שעשינו בנושא הגדול הזה.
אלי אלאלוף: כשנגיע לטקסט, אם יש מקום – נדבר על זה.
ענת ברקו: לא נגיע לזה היום?
יעל סלנט: הנוסח יהיה הנוסח שהקראתי, רק נוסיף שהתקנות האלה יהיו באישור הוועדה.
יעל סלנט: פזית, תקנות ביצוע הן באישור הוועדה, אני לא בטוחה שכל תקנה.
אלי אלאלוף: נוסיף את הדיוק הזה.
פזית תדהר: אין לי בעיה שזה יתווסף.
יעל סלנט: אנחנו בעמוד 4, סעיף קטן (ו).
יעל סלנט: יש לנו את היחס מכוח חוק הנכים (תגמולים ושיקום) לבין הזכאויות מכוח חוק משפחות חיילים שניספו במערכה.
יעל סלנט: הסמכנו את שר הביטחון לקבוע אם תינתן לנכה זכאות נוספת לפי חוק זה ובאילו תנאים במקרה שבו הנכה זכאי לפי חוק משפחות חיילים שניספו במערכה לאותה זכאות נוספת או לזכאות נוספת הדומה לה בעיקרה.
יעל סלנט: חברי הכנסת ענת ברקו, אורלי לוי, מאיר כהן ועפר שלח ביקשו להסתייג ולהפוך את ברירת המחדל - להגיד שזכאות לפי חוק זה תינתן גם לנכה שזכאי להטבות לפי חוק משפחות, אלא אם שר הביטחון קבע אחרת.
יעל סלנט: הם ביקשו להפוך את ברירת המחדל.
יעל סלנט: סעיף קטן (ז) מדבר על הגשת בקשות.
יעל סלנט: "(ז) (1) התובע זכאות נוספת לפי סימנים ב' עד ה' לפרק זה, למעט זכאות נוספת המנויה בתוספת, יגיש בקשה לקצין תגמולים.
יעל סלנט: (2) התובע זכאות נוספת לפי סימן ו' לפרק זה, למעט זכאות נוספת המנויה בתוספת, יגיש בקשה לרופא המוסמך הראשי, לרופא המוסמך המרחבי או לרופא המוסמך המחוזי, לפי העניין.
יעל סלנט: " אני מזכירה: כל הזכאויות בתוספת אלה זכאויות שאמורות להינתן באופן אוטומטי.
אבנר גולן: מה עם סגן הרופא הראשי?
אבנר גולן: יש עוד פונקציה באגף.
אבנר גולן: ברגע שהרופא הראשי לא נמצא, הוא ממלא את מקומו.
אבנר גולן: הפונקציה הזו חסרה פה בחוק.
חזי משיטה: כשהוא ממלא את מקומו הוא המוסמך הראשי, כמו שקורה היום.
יעל סלנט: בהקשר הזה יש שתי הסתייגויות.
יעל סלנט: אחת, של חברי הכנסת עפר שלח ומאיר כהן, שאומרת שהזכאות לפי החוק הזה תינתן בלא צורך בהגשת בקשה.
יעל סלנט: כמובן שההסתייגות הזאת מצריכה גם תיקון של סעיף 18א רבא וגם ביטול של התוספת השניה.
יעל סלנט: זאת הסתייגות לנושא, כשנגיע נציף את ההסתייגות גם שם.
יעל סלנט: יש הסתייגות של חברת הכנסת ענת ברקו, שמבקשת, לשם הבהירות, להפוך את הסדר ולהגיד שבתוספת יוצגו כל הזכאויות שמצריכות הגשת בקשה.
יעל סלנט: זאת הסתייגות שהיא לא מהותית, היא רק מבקשת להפוך את הסדר, באופן שבו בתוספת יהיו רשומות כל הזכאויות שצריך להגיש בהן בקשה, ובכל היתר לא יהיה צורך להגיש בקשה.
רות פרמינגר: שאלה, אדוני.
רות פרמינגר: רציתי לדעת, פרוצדוריאלית; הנושא של סעיף 9א, למשל, האם פותחים את הדיון ומדברים על זה או מצביעים על ההסתייגויות?
אלי אלאלוף: נצביע על ההסתייגויות.
אלי אלאלוף: אם ההסתייגויות יורדות – עוברות לסעיף המלא.
עידן קלימן: מה זה אומר?
עידן קלימן: תעשה לי שיעור באזרחות.
אלי אלאלוף: דנו בכל הסעיפים לעומק.
אלי אלאלוף: יש הסתייגויות, אנחנו צריכים להצביע על ההסתייגויות.
אלי אלאלוף: אם הן יתקבלו – הן ייכללו בסעיף; אם לא יתקבלו – זה יורד ומצביעים על הסעיף עצמו בצורה מלאה.
רות פרמינגר: הן יעלו למליאה?
יעל סלנט: כן, ודאי.
יעל סלנט: כל ההסתייגויות שנידחות בוועדה עולות למליאה.
עידן קלימן: אבל לא דנים על ההסתייגויות.
יעל סלנט: כל הנושאים שמוצגים פה כהסתייגויות, דנו בהם לעומק במהלך הדיונים – על הנושא של תושב חוץ, על הנושא של פגועי הראש, על כל הנושאים.
יעל סלנט: זה דברים שדנו בהם, זה לא דברים שעולים פה לראשונה.
עידן קלימן: נכים שחיים בחו"ל, העלינו את זה ואמרנו שנחזור לזה.
עידן קלימן: לא חזרנו לזה.
יעל סלנט: הנה, אנחנו חוזרים לזה עכשיו, במסגרת הצגת הנוסח הסופי.
אלי אלאלוף: אתם עדים שאנחנו מחכים לאורן חזן כדי להצביע.
אלי אלאלוף: הוא הבטיח שהוא יעמוד פה, כי יש לו זכות הצבעה אבל לא זכות נוכחות.
אלי אלאלוף: אנחנו עוברים להצבעות.
אלי אלאלוף: הוא התחייב להיות פה, אנחנו כבר עשר דקות בבזבוז זמן.
יעל סלנט: נצביע על ההסתייגות הראשונה, של עפר שלח ומאיר כהן, שנוגעת למועד העדכון של הזכאות הנוספת.
יעל סלנט: ההסתייגות אומרת שצריך לעדכן פעמיים בשנה.
ענת ברקו: אני מצביעה במקום מישהו?
ענת ברקו: כי אני לא חברת ועדה.
אלי אלאלוף: את חברה בסיעת הליכוד, מותר לך ולאורן להצביע.
אלי אלאלוף: בעד ההסתייגות – 1
אלי אלאלוף: תודה, ההסתייגות נפלה.
קריאה: העדכון לא יהיה פעמיים בשנה?
אלי אלאלוף: לא, זה יהיה פעם בשנה.
אלי אלאלוף: חבר'ה, בזמן ההצבעה אנחנו לא מדברים.
יעל סלנט: זה יעלה למליאה כהסתייגות.
יעל סלנט: עוברים להסתייגות של מאיר כהן, עפר שלח, אורלי לוי וענת ברקו, שנוגעת לנכים שנמצאים בחו"ל, כולל המבחן של מרכז חייו.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת עפר שלח לא יכול להצביע כי יש מהסיעה שלו רק חבר אחד בוועדה.
אלי אלאלוף: ביקשת שיעור באזרחות, נכון?
אלי אלאלוף: אז אני נותן הסבר.
אלי אלאלוף: גם אם עפר שלח נוכח הוא לא יכול להצביע.
יעל סלנט: הסתייגות לסעיף קטן (ו) עוסקת בהוספת ברירת המחדל בכל הנוגע לחוק משפחות חיילים – מה שהצגנו קודם – של חברי הכנסת ענת ברקו, אורלי לוי, מאיר כהן ועפר שלח.
אלי אלאלוף: אתם רואים מה זה דמוקרטיה?
אלי אלאלוף: גם הקואליציה יכולה להצביע נגד הקואליציה.
ענת ברקו: אל תגלה לאף אחד, אבל אני עם נכי צה"ל.
קריאה: משחק מכור.
אלי אלאלוף: חבר'ה, מותר לכם להיות נוכחים, אבל לא לצחוק על עקרונות הדמוקרטיה שלנו.
אלי אלאלוף: תלמדו את זה, יש פה לא משמעת קואליציונית - - -
קריאה: הכול מכור.
קריאה: מאוד מאכזב.
אלי אלאלוף: אני מציע לחברים שרוצים לזלזל בדמוקרטיה שייצאו.
מאיר כהן: אפילו שאני מסתייג, אל תגידו הכול מאכזב.
מאיר כהן: ישבו פה חברי כנסת, עבדו חודשים – אל תשפכו את הכול.
אלי אלאלוף: אני מכבד את החברים שלי.
אלי אלאלוף: ולא סתם אני אומר "חבר", הוא חבר נפש והוא מצביע נגד עמדתי.
אלי אלאלוף: אני מכבד ונצא מפה ונתחבק, וגם פה אני יכול להתחבק אתו.
אלי אלאלוף: אז אם לא הבנתם את השיעור בדמוקרטיה בתיכון, תבינו אותו עכשיו, היום.
אלי אלאלוף: אני לא ארשה לאף אחד להגיד שהכול מכור.
אלי אלאלוף: מי שיגיד את המשפט הזה – שיחפש אותנו בחוץ.
אלי אלאלוף: אם אתם לא מבינים משהו, אני מוכן להסביר.
אלי אלאלוף: יש לנו זכות בוועדה ל-15 חברים בוועדה לפי הרכב מסוים, לפי סיעות.
אלי אלאלוף: אורן חזן וענת ברקו מצביעים במקום סיעת הליכוד – יש להם שני חברים, אז יכולים להצביע גם הוא וגם היא, גם אם הם לא חברים.
אלי אלאלוף: לסיעת יש עתיד יש רק חבר אחד, לכולנו יש שלושה, לבית היהודי יש אחד, והוא נוכח – ותודה שאתה פה.
יעל סלנט: ההסתייגות לסעיף קטן (ז) של עפר שלח ומאיר כהן, להגיד שכל הזכאויות הנוספות יהיו ללא צורך בהגשת בקשה.
יעל סלנט: יש הסתייגות של חברת הכנסת ענת ברקו, שמבקשת להפוך את ברירת המחדל בתוספת כך שיהיה כתוב איזה זכאויות מצריכות הגשת בקשה, להבדיל מאיזה זכאויות לא מצריכות הגשת בקשה.
יעל סלנט: גם זו הסתייגות לנושא, כי צריך לתקן בעוד מקומות.
אלי אלאלוף: מי בעד ההסתייגות של ענת?
יעל סלנט: עכשיו נצביע על סעיף 9א, יחד עם התוספת שהתקנות בנוגע לתושבי חו"ל יהיו באישור ועדת העבודה, כנוסח הוועדה.
אלי אלאלוף: מי בעד הסעיף?
אלי אלאלוף: בעד סעיף 9א, כהצעת הוועדה – פה אחד
אלי אלאלוף: הסעיף עבר פה אחד.
אלי אלאלוף: חברים, אני מבין את ההתרגשות.
אלי אלאלוף: גם אני מתרגש, אני חייב להגיד לכם.
נתן שקד: אפשר לשאול שאלה?
נתן שקד: אחד הדברים שראיתי זה כמעט בכל סעיף כל דבר כתוב "במספר ובתנאים שיקבע שר הביטחון".
נתן שקד: אחת הבעיות היא שיש חוק שיש לו איזשהו רציונל, הוא אמור לגלם משהו, ובסופו של דבר, כשמגיעים להוראה אין לה שום בשר.
אלי אלאלוף: לא לא, אני לא מסכים.
אלי אלאלוף: רק בגלל שאתה כל כך נוכח ומשקיע גם זמן וגם רגש – ואני יודע להעריך את שניהם – אז אני רוצה להגיד לך.
אלי אלאלוף: כשאתה משאיר בידיים של השר הרלוונטי את הסמכות, זה אומר שאתה רוצה יותר רגישות בהחלטה או בחוק.
אלי אלאלוף: אתה נותן לשר להביא שיקול דעת נוסף, אולי רגעי, אולי לטווח ארוך.
אלי אלאלוף: זו התחשבות ברגישות של הנושא הזה, זה לא זלזול.
אלי אלאלוף: בדרך כלל אני מעדיף לא שר, אבל בנושאים הספציפיים שמשאירים פה סמכות לשר - זה אומר שאתה רוצה את האחריות ברמה מיניסטריאלית ולא רק ברמה מקצועית, שגם היא חשובה.
אלי אלאלוף: זה מה שיש לי להגיד, אבל לא נקיים דיון.
אלי אלאלוף: נכנעתי לאהבה שלי ולהערכה שלי אליך.
יעל סלנט: נתי, כדי לסבר את הקודם, דיברנו קודם על סעיף 9א(ב) ואמרנו שכל התקנות של שר הביטחון למתן התנאים לזכאות נוספת, הוכחת התנאים, היקף הזכאות והשיעור שלה, כל הדברים האלה אמורים להגיע לוועדה לדיון ציבורי, כמו שאנחנו מקיימים פה עכשיו.
אלי אלאלוף: תקנות אפשר לתקן.
אלי אלאלוף: זה נכון שגם המשרד יכול למשוך אותן, אבל אפשר לתקן ואפשר לקיים דיון.
נתן שקד: מי מתקן אותן, הכנסת?
אלי אלאלוף: כן, הוועדה.
יעל סלנט: שר הביטחון, באישור הוועדה.
מאיר חלבי: אבל במקום עשר שנים דיברנו על שש שנים.
יעל סלנט: על מה אתה מדבר?
מאיר חלבי: על הדיור.
יעל סלנט: אנחנו לא בדיור.
אלי אלאלוף: כשנגיע.
אלי אלאלוף: חבר'ה, תעקבו אחרי הנייר שיש מולכם, please.
יעל סלנט: אנחנו מדלגים על סימן ב' שעוסק בדיור ועוברים ישירות לסימן ג' – זכאויות נוספות לרווחה כלכלית.
אלי אלאלוף: מדלגים על ב' מפני שאמורים לקבל עוד הבהרות מאגף השיקום בנושא הזה.
יעל סלנט: אנחנו עוברים לעמוד 17, סימן ג' – זכאות נוספת לרווחה כלכלית.
יעל סלנט: אנחנו בסעיף 9יז.
יעל סלנט: אני חוזרת על המתודה: אנחנו נציג רק איפה שהיו שינויים; איפה שלא היו שינויים - דנו ודיברנו.
יעל סלנט: אני מסתכלת על עמוד 18, סעיף קטן (ג).
יעל סלנט: הוא מדבר על החזר חד-פעמי לנכה שדרגת נכותו בין 10% ל-19% על רכישת מכשירי חשמל.
יעל סלנט: יש כאן את התנאים: "(1) הוא מקבל תגמול חודשי ונישא או החל לחיות עם מי שידוע בציבור כבן זוגו על פי הסכם לחיים משותפים;".
יעל סלנט: זה סעיף שדנו בו והוא מוכר לכם.
יעל סלנט: בסעיף (2) הורדנו את התנאי, ואמרנו שמי שהוא הורה לילד יהיה זכאי למענק הזה.
יעל סלנט: הוא לא צריך להיות הורה עצמאי או לילד עד גיל 21, אלא הורה לילד.
יעל סלנט: בסעיף קטן (ד) יש מענק מס הכנסה.
יעל סלנט: כזכור לכם, בדיונים הקודמים דנו בשאלה האם המענק הזה צריך להינתן באופן אוטומטי, כשהוצגו כאן כל מיני נתונים בנוגע לירידה בהיקף הזכאות מאז שהסיוע הזה הותנה בהגשת בקשה.
יעל סלנט: כמו שאתם רואים, ההחלטה של הוועדה היתה שהמענק יינתן עם הגשת בקשה – יותנה בהגשת בקשה.
יעל סלנט: יש לנו הסתייגויות של חברת הכנסת ברקו ושל חברי הכנסת מאיר כהן ועפר שלח, שמבקשים שההסתייגות הזו תינתן באופן אוטומטי.
יעל סלנט: המשמעות של ההסתייגות הזאת היא שיהיה צריך לתקן גם את התוספת.
יעל סלנט: זו הסתייגות לנושא.
יעל סלנט: עמוד 20 מדבר על מענק חד-פעמי לרגל נישואים.
יעל סלנט: הוספנו נכה עם פגיעת ראש קשה – אותו נכה שאת ההגדרה שלו קראנו קודם.
יעל סלנט: המענק שהוא יהיה זכאי לו הוא 38,504 שקלים חדשים.
אלי אלאלוף: אני מזכיר שזה שינוי מהותי.
אלי אלאלוף: זה עובר בשקט, ואני שמח על כך.
קריאה: מברכים אותך.
אלי אלאלוף: לא לא, מברכים את כולם, כל מי שעשה את העבודה, אבל אני רק מציין את זה.
אלי אלאלוף: יש פה חברים מולי שפעלו לא מעט.
אייל אליהו: מה יש בזה שינוי?
אייל אליהו: מענק נישואים זה פעם ב-, איזו הטבה זאת?
אלי אלאלוף: תעשה לי טובה, תדע להעריך משהו.
אלי אלאלוף: בחיים שלך אתה צריך גם לדעת להעריך.
אלי אלאלוף: אין הכול אבסולוטית טוב.
אלי אלאלוף: בואו נפגין גם בגרות נפשית.
קריאה: כל הכבוד, תודה רבה.
קריאה: יישר כוח על מה שאתם עושים.
אלי אלאלוף: זה טוב שזה נעשה.
יעל סלנט: אנחנו בעמוד 21 בנושא של מענק הבראה.
יעל סלנט: כזכור לכם, מענק הבראה משולם לנכה שלא מאושפז באשפוז ממושך, ואם הוא מאושפז באשפוז ממושך הוא מקבל את מענק ההבראה באופן יחסי לאותה שנה.
יעל סלנט: כל הנושא של אשפוז ממושך כמובן חוזר בעוד הטבות - גם בדמי החימום ובדמי הקירור, בסעיף קטן (יג) שתיכף אגיע אליו ואציג את זה.
יעל סלנט: אני רוצה להציג את השינוי הכולל שנעשה באשפוז הממושך ולהסביר גם את הנושא של מענק הבראה.
יעל סלנט: מה אשפוז ממושך?
יעל סלנט: הצבענו על זה קודם - מי שמאושפז למעלה משישה חודשים.
יעל סלנט: בכל הנוגע לזכאויות כמו דמי חימום ודמי קירור, נאמר במהלך הדיונים בוועדה שיש הנחה שהנכה אמנם מאושפז אבל הבית שלו ממשיך לתפקד.
יעל סלנט: חברי הוועדה, וגם משרד הביטחון, לקחו את ההערה הזאת לתשומת ליבם, ולכן בכל הנוגע לדמי חימום ולדמי קירור, סעיפים (יג) ו-(יד), מוצע להוריד את התנאי של אשפוז ממושך, כך שדמי חימום ודמי קירור ישולמו גם למי שמאושפז באשפוז ממושך.
יעל סלנט: אני רוצה לקרוא: על אף הזכאות לדמי חימום ודמי קירור, נכה שלא מתגורר עמו בן משפחה מדרגה ראשונה או ידוע בציבור והיה מאושפז באשפוז ממושך, הוא יקבל את זה באופן יחסי.
יעל סלנט: כלומר, מי שחי אתו בבית מישהו והוא מאושפז באשפוז ממושך – הוא יקבל את זה באופן מלא אם מתגורר אתו בן משפחה מדרגה ראשונה או ידוע בציבור; מי שלא מתגורר אתו בן משפחה מדרגה ראשונה או ידוע בציבור – יקבל באופן יחסי.
יעל סלנט: זה השינוי בנוגע לדמי קירור ודמי חימום.
יעל סלנט: בנוגע למענק הבראה, הרציונל שהמשפחה ממשיכה להתגורר בבית, חברי הוועדה חשבו שהוא לא מתקיים ולכן מוצע להשאיר את המצב של האשפוז הממושך על כנו, כמו שהקראנו בדיונים הקודמים, שהמענק יינתן למי שאינו מאושפז, ואם הוא מאושפז באשפוז ממושך – המענק יהיה יחסי.
יעל סלנט: בהקשר הזה, של סעיף קטן (י), של מענק ההבראה, יש הסתייגות.
אלי אלאלוף: זה גם שונה מהנהלים המקוריים.
מאיר חלבי: רק דמי חימום וקירור משתנים.
חזי משיטה: השינוי המשמעותי לא פחות הוא ההארכה משלושה חודשים לחצי שנה.
יעל סלנט: של האשפוז הממושך, על זה כבר דיברנו בדיונים הקודמים.
יעל סלנט: אני רוצה להציג את ההסתייגות של חברת הכנסת ברקו, שמבקשת שמענק ההבראה ישולם במלואו גם למי שמאושפז באשפוז ממושך.
יעל סלנט: כמובן שהנגזרת של זה היא גם הורדה של פסקה (2) בעמוד 23, שאומרת שמי שהיה מאושפז יקבל באופן יחסי.
יעל סלנט: מבחינת שינוי בנוסח: נכה עם פגיעת ראש קשה, בעמוד 22 תוכלו לראות שהוא נכנס לדרגה הגבוהה ביותר של ימי הבראה - הוא יהיה זכאי ל-42 ימי הבראה.
יעל סלנט: סיימנו את נושא ההבראה וגם את הנושא של מענק שנתי לדמי חימום – הצגנו את הנושא של האשפוז הממושך.
יעל סלנט: אני רוצה להוסיף את השינוי בנוגע לנכה עם פגיעת ראש קשה, שיהיה זכאי למענק שנתי לדמי חימום בגובה של 7,055 שקלים חדשים, כלומר בדרגה הגבוהה ביותר.
יעל סלנט: אני רוצה להציג גם פה בנוגע לדמי החימום, שיש את אותה הסתייגות של חברת הכנסת ברקו, שמבקשת להוריד את נושא האשפוז הממושך ולהגיד שגם מי שהיה מאושפז באשפוז ממושך יקבל את דמי החימום באופן מלא.
יעל סלנט: כאן יש גם הסתייגות של חברי הכנסת מאיר כהן ועפר שלח בנוגע למענק השנתי לדמי קירור.
יעל סלנט: תוכלו לראות בעמוד 25 שהוא ניתן לנכה שהוא בדרגת נכות של 50% עד 100% המתגורר באזור חם, כפי שקבע שר הביטחון.
יעל סלנט: חברי הכנסת עפר שלח ומאיר כהן מבקשים להוריד את התנאי של אזור חם ושייאמר בדרגת נכות של 50% עד 100% יהיה זכאי לסכום של 528 שקלים חדשים.