GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת מימון: בחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א–1951, בסעיף 12 אחרי סעיף קטן א' יבוא: א1.
ענת מימון: במתן היתר לפי סעיף קטן א', יתחשב שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים בשיקולים אלה: 1.
ענת מימון: רווחת העובד.
ענת מימון: מסורת ישראל 3.
ענת מימון: קיום חלופה שאינה מחייבת העסקה בשעות המנוחה השבועית.
ענת מימון: השפעה שיש במתן ההיתר על אופיו של המרחב הציבורי בו יתבצעו העבודות לגביהן מתבקש ההיתר.
ענת מימון: כל שיקול אחר שיש בו כדי להגשים את תכלית החוק".
ענת מימון: ההסתייגות הראשונה שצריך להצביע עליה זאת ההסתייגות שהוצגה על-ידי חבר הכנסת מאיר כהן יחד עם כל סיעת יש עתיד.
אלי אלאלוף: אי-אפשר לחבר את כל ההסתייגויות?
ענת מימון: הם מבקשים להוסיף צרכים של חיילי צה"ל, אנשי כוחות הביטחון ואזרחים ללא רכבים.
אלי אלאלוף: נמנעים – אין ההסתייגות לא התקבלה.
ענת מימון: ההסתייגות נפלה והיא תעלה למליאה במסגרת הצעת החוק.
ענת מימון: ההסתייגות השנייה: להוסיף פסקה שאומרת שיש להתחשב ברגשות ובצרכים של כלל הציבור בישראל, דתי וחילוני.
ענת מימון: ההסתייגות האחרונה של יש עתיד זה בסעיף א1, מה שהוצג עכשיו, להוסיף את המילים: רשאי השר להתחשב ולא יתחשב.
ענת מימון: הסתייגויות של חבר הכנסת אילן גילאון וסיעת מרצ.
ענת מימון: ההסתייגות הראשונה: במקום מסורת ישראל יבוא צביון ישראל.
ענת מימון: גם היא תעלה למליאה.
ענת מימון: לחילופין להסתייגות הזאת, במקום מסורת ישראל יבוא מסורת ישראל החילונית.
ענת מימון: ההסתייגות אחרונה של סיעת מרצ, בפסקה 4 במקום "האמור בה" לכתוב: "תישקל מידת הפגיעה הצפויה במרחב הציבורי בין יום קודש ליום חול".
משה גפני: אני דווקא הייתי מצביע בעד רק לא הבנתי מה זה.
ענת מימון: כל ההסתייגויות נפלו ויעלו למליאה.
ענת מימון: עכשיו אפשר להצביע על הצעת החוק.
אילן גילאון: רגע, אני רוצה לסעיף 5 גם להוסיף הסתייגות.
אילן גילאון: "כל שיקול אחר שיש לו כדי להגשים את תכלית החוק, לרבות שלמותה של הקואליציה".
אלי אלאלוף: זה יעזור לך בפריימריז?
אלי אלאלוף: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת אילן גילאון?
אלעזר שטרן: ההסתייגות האחרונה של אילן גילאון היא של כל הסיעה.
אלי אלאלוף: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת החוק כפי שהוקראה.
אלי אלאלוף: היא ממוזגת עם הצעת חוק של הממשלה ותגיע לשולחן ועדת הכנסת וממנה לדיון במליאה בקריאה שנייה ושלישית.
אלי אלאלוף: מי בעד הצעת החוק כפי שהוצגה?
אלי אלאלוף: נמנעים – אין הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון - התחשבות במסורת ישראל), התשע"ח-2017, אושרה.
נורית קורן: אני מבקשת רשות דיבור במליאה.
אלי אלאלוף: צהריים טובים לכולם, כמעט בוקר.
אלי אלאלוף: היום 27 ביוני 2018, י"ד בתמוז התשע"ח, השעה 10:12.
אלי אלאלוף: האיחור נובע מהדיון הקודם, אני מתנצל על כך.
אלי אלאלוף: אנחנו דנים בהצעת התקנות של עובדים זרים וסוגי המקרים השונים, ואני מזכיר לכם שזה הדיון השלישי, נכון?
נעה בן שבת: כן, הדיון השלישי.
נעה בן שבת: בדיון הקודם נוסח התקנות שהיה לא אושר על יד הוועדה, וכעת השר הביא נוסח חדש לתקנות שעליו אנחנו מקיימים את הדיון.
אלי אלאלוף: אוקיי, יש פה שתי הסתייגויות.
אלי אלאלוף: איפה נציגי ההסתייגויות?
אלי אלאלוף: משרד הפנים רוצה להציג את השינוי?
אפרת לב ארי: בוקר טוב, אני אפרת לב ארי מהלשכה המשפטית, רשות האוכלוסין וההגירה.
אלי אלאלוף: תמיד, תמיד המשפטנים.
אלי אלאלוף: למה לא אנשי המקצוע?
אפרת לב ארי: גם אנחנו היינו שמחים - - -
שפי פז: כי הם שולטים.
אלי אלאלוף: אתם המשפטנים פוגשים את הקהל?
אלי אלאלוף: אם הייתי יכול לשנות את תקנון הכנסת, הייתי משנה: ביטול הופעה של משפטנים.
אלי אלאלוף: תהיו כיועצים, תפקידכם זה לייעץ, לא להציג את התקנות ואת החוקים.
מיכאל מלכיאלי: הם אומרים לנו מה הם ייעצו שם.
שפי פז: ידוע שהם שולטים, אתם מיותרים.
אלי אלאלוף: כאנשי המקצוע הם פוגשים את הקהל.
אלי אלאלוף: הם אמורים להפעיל את החוקים; זה אומר שזה גם מפעל משבילכם ללמוד את הנושא.
30660: כמי שמייצג את השר, אנחנו סומכים עליהם בעיניים עצומות.
שפי פז: חבל מאוד.
נעה בן שבת: אבל היועצים המשפטיים נותנים את הפן המשפטי.
אלי אלאלוף: אוקיי, עד כאן זה היה דיון כללי לא מחייב - -
נעה בן שבת: הם נותנים את הפן המשפטי של הדבר הזה ובאים לדון בתוצר, לא בהצעות שעולות.
אלי אלאלוף: - - מעכשיו, בבקשה נציגת משרד הפנים.
אפרת לב ארי: כל מה שנאמר פה זה על דעת השר, בשם השר ואחרי שהשר החליט – את מה שהוא החליט תכף אנחנו נציג.
אפרת לב ארי: מכל מקום, בדיון הקודם, כמו שאמרה היועצת המשפטי של הוועדה, בתום ההצבעה התקנות לא אושרו כשהייתה במהלך הדיון מחלוקת מאוד גדולה סביב הקריטריון של הורה לקטין הסמוך על שולחנו.
אפרת לב ארי: לאחר הדיון התקיים איזשהו שיח פנים-ממשלתי שבסיומו הוחלט למחוק את הקריטריון הזה ותחתיו להכניס שני קריטריונים אחרים שמובאים היום בנוסח המתוקן בפני הוועדה.
אפרת לב ארי: אחד מהם זה "אישה" והשני זה "אב לקטין הנמצא בטיפולו הבלעדי בשל מצבה הרפואי של אם הקטין, או בשל כך שהאם נפטרה או שאינה שוהה בישראל, והוא אינו נשוי לאחר ואין אדם אחר הידוע בציבור כבן זוגו".
אפרת לב ארי: אם נזקק את זה בסוף למשהו יותר פשוט, זה הורה יחיד – אב שהוא בעצם הורה יחיד כשהאימא לא בתמונה.
אפרת לב ארי: זה הנוסח שאנחנו מביאים היום, ששר הפנים מביא היום להצבעה.
אלי אלאלוף: ברוכים הבאים חברי הכנסת החדשים לדיון החדש, ג'מעה ומאיר, ואחרים היו כבר, שיתפו פעולה מצוין, אני בטוח.
אלי אלאלוף: אני חושב שאין צורך בדיון רחב יותר.
אלי אלאלוף: אני הייתי, ברשותכם, נכנס ישר לקריאה של התקנות.
אפרת לב ארי: רק עוד דבר, אדוני היושב-ראש:
אפרת לב ארי: ביקשנו להכניס עוד שני תיקונים - - -
אלי אלאלוף: כשנגיע לסעיפים, תעירו את ההערות.
אפרת לב ארי: בסדר גמור.
אלי אלאלוף: אוקיי, להקריא עכשיו.
נעה בן שבת: "תקנות עובדים זרים (סוגי מקרים ותנאים שבהתקיימם עובד זר שהוא מסתנן זכאי לקבל את כספי הפיקדון לפני מועד עזיבתו את ישראל שלא לצורך יציאה זמנית), התשע"ח–2018
נעה בן שבת: כאן יש לנו את שני המרכיבים החדשים: מרכיב חדש אחד זה אישה, ובניגוד לתקנות הקודמות שדיברו על הורה לקטין, כאן מדובר על אב לקטין ואב לקטין יש פה את הסייגים כפי שכתוב.
נעה בן שבת: זו תקנה ראשונה – אני יודעת שלגבי התקנה הראשונה הייתה לכם הערה, בקשה ראשונה לתיקון.
אפרת לב ארי: כן, אנחנו רוצים בתקנה הראשונה לקבוע שהתקנות אלה – כלומר, האוכלוסיות האלה שמקבלות את ההקלה – מי שייהנה מהן זה רק מסתננים שקיימים כיום בישראל.
אפרת לב ארי: כלומר, מסתננים חדשים החל ממועד פרסום התקנות זה לא יחול עליהם, למעט מי שהוא קורבן סחר ועבדות, שזה בעצם פסקה שש.
מרדכי יוגב: מדבר נגדו.
אלי אלאלוף: אדוני, אנחנו בישיבה.
קריאה: פה רק בעד, לא נגד.
מרדכי יוגב: תדע לך, קיבלתי נזיפה ראשונה.
שפי פז: אפשר לדעת על כמה אנשים מדובר?
שפי פז: ולא רק סתם דיבורים על עקרונות.
שפי פז: כמה אנשים בכלל מוחרגים?
אלי אלאלוף: גברת, את לא יכולה לדבר כך.
אלי אלאלוף: רוצה לדבר?
אלי אלאלוף: יש לך שאלה?
אלי אלאלוף: אז בבקשה, מה שמך?
שפי פז: אתה לא יודע מה שמי?
אלי אלאלוף: הפרוטוקול לא מזהה אותך.
אלי אלאלוף: אני יודע לזהות אותך.
שפי פז: אתה יודע לזהות אותי, שפי.
שפי פז: אני שואלת עכשיו ברצינות - - -
אלי אלאלוף: אז מה שמך?
שפי פז: שפי פז.
שפי פז: על כמה אנשים מדובר?
שפי פז: בכל הרשימה הזאת של ההחרגות שמחסלת את החוק, מותר לנו לדעת על כמה אנשים מדובר?
שפי פז: או אנחנו שוב מדברים רק על עקרונות כללים באוויר?
שפי פז: כמה אנשים מוחרגים?
אלי אלאלוף: יש לנו מושג?
אפרת לב ארי: נמצא כאן ראש מינהל האכיפה וזרים יוסי אדלשטיין - - -
שפי פז: הוא בטוח ייתן לי תשובות, בטח.
שפי פז: אז אתם לא יודעים.
שפי פז: בקיצור, מדברים באוויר.
אלי אלאלוף: גברת, את מוכנה לאפשר ניהול דיון תקין?
אלי אלאלוף: כן, יש תשובה בבקשה?
יוסי אדלשטיין: על כמה נשים מדובר?
יוסי אדלשטיין: מדובר על 5,000 נשים.
יוסי אדלשטיין: אנחנו מדברים על כ-5,000 נשים שנכנסות לתוך הקומפלקס הזה של - - -
אלי אלאלוף: של הקבוצה הזאת?
אפרת לב ארי: של הנשים, של קבוצת הנשים.
שפי פז: נשים.
שפי פז: כמה נשים?
שפי פז: כמה ילדים?
שפי פז: כמה אבות חד-הוריים?
אלי אלאלוף: כן, פה אני אומר: זה לא קומפלקס, זה בני האדם.
אלי אלאלוף: אז בקבוצה הזאת האנושית, יש כמה נשים?
אלי אלאלוף: 5,000 נשים?
שפי פז: הוא אמר:
שפי פז: 5,000 נשים.
אלי אלאלוף: לא, לא, עד כאן.
שפי פז: לא, זו לא תשובה.
שפי פז: הוא לא נתן לנו תשובה, אני מצטערת.
נעה בן שבת: בנוסח הקודם של התקנות חלק מהנשים היו כבר בפנים במסגרת הורים לילדים - - -
אלי אלאלוף: תגידי, את תנהלי את הישיבה כפי שאת רוצה או כפי שאני יכול?
שפי פז: בדרך כלל.
שפי פז: אני יודעת.
שולה קשת: כבוד היושב-ראש, אפשר גם שאלה?
אלי אלאלוף: רק שנייה, תסיימי את השאלה שלך מהתחלה עד הסוף.
שפי פז: אני אומרת שוב: אני רוצה לדעת – יש פה ההחרגות, נכון?
שפי פז: כמה אנשים – לא רק, ברור כל הנשים, אנחנו יודעים בערך כמה נשים יש.
שפי פז: כמה אנשים, אבות חד-הוריים, אתם אמרתם – נעזוב שנייה את הילדים כי ברור שאי אפשר עכשיו – הם לא מרוויחים גם, זה לא הנושא – כמה נשים, כמה אבות חד-הוריים מוחרגים?
שפי פז: כמה אנשים - - -
שפי פז: כי אני לא מקבלת תשובה.
אלי אלאלוף: טוב, אז אם תפסיקי לדבר ולחזור - - -
שפי פז: כמה שהם עברו אסונות קיצוניים, כמה שמצבם הנפשי והבריאותי לא מאפשר, בכמה אנשים מדובר?
אלי אלאלוף: אוקיי, שמענו, הבנו.
קריאה: הוא אמר 5,000 נשים.
אור שרון: 5,000 נשים, איפה השאר?
שפי פז: נשים הוא אמר.
שפי פז: 5,000 נשים, אני רוצה לדעת מה עם היתר.
אלי אלאלוף: מוטי, אתה או תשב או תעוף.
אלי אלאלוף: אני אוציא אותך.
מרדכי יוגב: אם תתנהג אלי, תמשיך להתנהג אלי כך, אני אתבע אותך לוועדת האתיקה של הכנסת.
אלי אלאלוף: אתה תתבע אותי, בוא תשב.
מרדכי יוגב: אני מכבד אותך מאוד, מאוד.
אלי אלאלוף: זה הדדי, אבל אתה לא יכול ללכת ולצאת כל הזמן.
מרדכי יוגב: אני אלך ואצא כי גם יש לי הצבעות עם ועדת החוץ וביטחון ועוד הצבעה; אני לא יושב פה בלבד.
אלי אלאלוף: אתה תצא בשקט ותחזור בלי להפריע לדיון הוועדה.
מרדכי יוגב: מה שרציתם לעשות פה בוועדה הקודמת היה מחטף על ראשם של תושבי דרום תל אביב.
אלי אלאלוף: אני אתבע אותך לוועדת האתיקה.
שפי פז: תתבעו אחד את השני.
שפי פז: בירושלים - - -
שולה קשת: כבוד היושב-ראש - - -
קריאה: בירושלים וכל הארץ.
אור שרון: מה עם תשובה?
שולה קשת: אני שולה קשת מדרום תל אביב, ילידת שכונת נווה שאנן.
שולה קשת: רק לגבי ההערה של חבר הכנסת פה, זה ממש לא מחטף על גבן של שכונות דרום תל אביב.
שולה קשת: אני חושבת שזה מועיל – אם מבקשי המקלט ידרדרו לעוני, זה רק יהיה בומרנג לנו.
שולה קשת: גם כך שכונת נווה שאנן ודרום תל אביב ספוגות בעוני.
שולה קשת: אל תעשו את האנשים עניים יותר כי זה רק ידרדר את השכונות שלנו.
שפי פז: די עם הבומרנג הזה - - -
אלי אלאלוף: גברת, אזהרה ראשונה.
שולה קשת: הגיע הזמן לשקם את השכונות.
שולה קשת: יש לי שאלה: הרי אנחנו יודעות שלנשים הרבה יותר קשה מגברים להשיג תעסוקה ובטח-ובטח שהן מבקשות מקלט – מה קורה למשפחה עם זוג הורים, גבר ואישה, כשהאישה לא עובדת?
שולה קשת: או שהאישה - - -
אלי אלאלוף: גברת, לא מתחילים את הדיון מאפס.
אלי אלאלוף: היו כבר - - -
שולה קשת: בסדר, אני מבינה את זה, אבל אני כן רוצה להעלות את זה על סדר היום כי זה כן ידרדר משפחות לעוני והילדים יינזקו מזה וגם אנחנו, התושבים.
נעה בן שבת: לגבי נושא המספר יש להם בקשה נוספת.
נעה בן שבת: לגבי נושא המספר רוצה לקבל את - - -
אלי אלאלוף: בדיוק, את צודקת.
אלי אלאלוף: אפשר לקבל את המספרים עם פירוט כמה שיותר קרוב לפירוט שהתבקשנו?
יוסי אדלשטיין: אני אענה אדוני.
יוסי אדלשטיין: כפי שאמרתי, יש כ-5,000 נשים: כ-3,500 פלוס מינוס נמצאות בקשר זוגי ועוד כ-1,400, 1,500 רווקות לכאורה או לא נמצאות בקשר זוגי.
יוסי אדלשטיין: יש כ-130 נשים שרשומות אצלנו כחד-הוריות.
יוסי אדלשטיין: ויש כ-200-190 גברים שרשומים כחד-הוריים.
יוסי אדלשטיין: אלה הנתונים שנמצאים בידינו.
מרדכי יוגב: 200-130 זה 70 הבדל.
מרדכי יוגב: אתם סופרים בני אדם כמו חתיכות של עגבניות?
מרדכי יוגב: בני אדם.
מיכאל מלכיאלי: מה אתה רוצה שזה - - -
נעה בן שבת: אדוני, אני מבינה שאחת מהבקשות - - -
יוסי אדלשטיין: אני חוזר: אמרתי שיש נשים חד-הוריות ויש גברים - - -
מרדכי יוגב: אמרת: כ-200-130 גברים.
שפי פז: יש 600 חד-הוריות, על מה אתה מדבר?
אלי אלאלוף: גברת, פעם שנייה את מפריעה לי.
שפי פז: אבל הוא נותן נתונים - - -
אלי אלאלוף: פעם שנייה.
יוסי אדלשטיין: לא אמרתי 200-130, חבר הכנסת יוגב.
יוסי אדלשטיין: אמרתי: 130 נשים ו-200 גברים.
נעה בן שבת: אדוני, אני רק רוצה להגיד שאני הבנתי שיש בקשה נוספת של חבר הכנסת מוטי יוגב שמספר האנשים שייהנו מההפחתה הזאת יימסר כל שנה, מדי שנה, לוועדת העבודה.
נעה בן שבת: זו הייתה הבקשה שלך, אדוני?
מרדכי יוגב: שתי בקשות היו.
אלי אלאלוף: אנחנו שואלים על הראשונה: למסור אחת לשנה לוועדה את מספר המקרים.
נעה בן שבת: אז יהיה מעקב שלנו על הנתון הזה.
מרדכי יוגב: אני לא בחקירה, אני מבקש - - -
אלי אלאלוף: לא, אני שואל.
אלי אלאלוף: שואלים אותך כדי להתקדם.
מרדכי יוגב: אם אני בחקירה, אני יוצא מפה.
שפי פז: מה אתם מנסים לעשות?
שפי פז: עוד שנייה הוא - - -
מרדכי יוגב: זו פעם האחרונה אני מבקש שתתייחס אלי כך.
מרדכי יוגב: אני מתייחס אליך בכל הכבוד האפשרי.
אלי אלאלוף: אז בבקשה, אנחנו שואלים אותך שאלה ספציפית.
מרדכי יוגב: אנחנו ביקשנו: אחת, ששר הפנים ידווח בכל שנה לכנסת על מספר פטורים שניתנו לפי התקנות בחלוקה לקריטריונים השונים, כי שר הפנים – ואני אומר את זה פה – לא שולט עד היום בכמה אריתראים וסודנים ועובדים זרים, מסתננים לא חוקיים יש במדינת ישראל, ואנחנו בסרט הזה כבר עשרות שנים.
מרדכי יוגב: אנחנו מבקשים שיהיה דיווח.
מרדכי יוגב: מדובר באנשים, ואנשים זה בני אדם.
מרדכי יוגב: גם אני כמוך רגיש וכשהייתי במחסני הילדים בכיתי.
מרדכי יוגב: אף תינוק לא בכה שם, אנחנו בכינו.
מרדכי יוגב: היינו שם, הוועדה לזכויות הילד לפני מספר שנים.
מרדכי יוגב: אף תינוק לא בכה, וכל ילד אריתראי או סודני בעיניי הוא בן אדם ואני סופר אותו כילד וסופר את האנשים.
מרדכי יוגב: הדבר השני שביקשנו הוא שהתקנות יחולו רק על מסתנן שנמצא כאן, ולא יחולו על מי שיכנס מעתה ואילך, למעט מי שהוכר כקורבן סחר.
מרדכי יוגב: אנחנו מבינים, מחריגים, אבל כל יתר התקנות הן רק על המצוקה שיש לנו עד עכשיו, ומעתה ואילך, לא יהיה בזה כל חריגה.
נעה בן שבת: אדוני, בקשה ראשונה כבר הוסברה על ידי עורכת הדין לב ארי ועכשיו בעקבות – אנחנו רוצים את הנוסח רק ברמת ניסוח: "עובד זר שהוא מסתנן ורשות האוכלוסין וההגירה - - -
נעה בן שבת: "עובד זר שהוא מסתנן ורשות האוכלוסין וההגירה אישרה לגביו בכתב שהוא אחד מהמנויים בפסקאות (1) עד (5) להלן ונכנס לישראל לפני יום פרסומן של תקנות אלה, או יום תחילתן של תקנות אלה" – אתם תחליטו איזה יום, אבל זה לא יכול להיות לפני יום הפרסום – "או שמתקיימת לגביו פסקה (6) שלהלן".
נעה בן שבת: זאת אומרת, שהוא קורבן סחר או החזקה בתנאי עבדות, הוא יהיה זה שזכאי לקבל חלק מכספי הפיקדון.
נעה בן שבת: זאת אומרת, התנאים האלה שקראנו – התנאים 5-1, הקטין, מי שגילו מעל 60, אישה, או הורה יחיד, או ממונה ביקורת הגבולות אישר לגביו לגבי מצב בריאותי – יחולו רק לגבי מי שנכנס לישראל לפני יום, איזשהו יום – אתם תצטרכו להחליט אם זה יהיה יום פרסום התקנות או יום תחילתן.
נעה בן שבת: תחילתן נדחית, לפי המוצע, לאחד בחודש שבתום שלושה חודשים מיום פרסומן.
אלי אלאלוף: בדרך כלל, לא מפעילים תקנון לפני יום תחילתו, יום תחילת הפעלתו.
נעה בן שבת: אז יום תחילתן.
אלי אלאלוף: כן, בבקשה, עוד מישהו רוצה להעיר?
30660: אני עורך דין משה ארבל, ראש מטה שר הפנים.
30660: אני מבקש שיאמר לפרוטוקול שגם הנוסח של התקנות האלה הגיע לדרישת מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים בתיאום מלא ובתמיכת שרת המשפטים אילת שקד, והתיקונים גם כן נעשו בתיאום עם חבר הכנסת יוגב.
30660: תודה.
אלי אלאלוף: עוד מישהו רוצה לומר משהו?
שי סומך: זה הגיע ממשרד המשפטים, ומחלקת ייעוץ וחקיקה גיבתה את הנוסח שהוקרא.
אלי אלאלוף: זאת אומרת שהנוסח שהוקרא על ידי היועצת המשפטית של הוועדה זה הנוסח המקובל על ידי שני המשרדים, המשפטים ושר הפנים.
שפי פז: ברור.
30660: ושרת המשפטים.
שפי פז: - - - לא פחות - - -
אלי אלאלוף: אני פה לא לפי אישורים של שרים, אלא לפי אישורים של המשרדים שהם עומדים בראשם.
שפי פז: מיותר לגמרי החוק הזה.
שפי פז: אני יכולה להגיד משהו?
שפי פז: אני יודעת שאתה תוציא אותי - - -
נעה בן שבת: עכשיו תקנה 2?
אלי אלאלוף: כן, תקנה 2.
נעה בן שבת: זאת אומרת, 70% הוא החלק שאינו מנוכה לפיקדון אלא משולם כחלק משכרו של העובד.
נעה בן שבת: אינו מנוכה מהשכר.
נעה בן שבת: זה הסכום והוא נקרא פיקדון חלקי.
נעה בן שבת: זאת אומרת, לא מחזירים את זה לעובד הזר, אלא פשוט לא מנכים מראש את אותו חלק מחלקו של העובד.
נעה בן שבת: התיקון הזה גם לפי בקשת חבר הכנסת יוגב, כפי שהוסבר.
נעה בן שבת: אנחנו אומרים שיהיה דיווח מדי שנה על העובדים.
נעה בן שבת: אנחנו מדברים על העובדים שלגביהם הופקד פיקדון בניכוי פיקדון חלקי; מכיוון שהפיקדון החלקי הוא החלק שאינו מנוכה לפיקדון, אז אנחנו מדברים על פיקדון בניכוי פיקדון חלקי.
אלי אלאלוף: אני שוב חוזר: הצעת התיקון של חבר הכנסת מוטי יוגב אושרה על ידי שני המשרדים, בסדר?
אלי אלאלוף: כך אני מבטא את רוח הדברים.
נעה בן שבת: והוראת התחילה של תקנה 4:
אלי אלאלוף: יש הערות כלליות, חברי הכנסת?
מאיר כהן: יש לי רק הערה אחת לרשות האוכלוסין.
מאיר כהן: באמת ראוי שלרשות במדינה שאחראית על עצמה יהיו נתונים הרבה יותר מאשר לחלק.
מאיר כהן: כל פעם שאני נמצא פה באיזה דיון ומבקשים מכם נתונים, כמו הגברת שביקשה – שגם אני לא יודע את שמך - - -
שפי פז: לא חשוב.
מאיר כהן: כנראה שלא, אם אני לא יודע את שמך.
שפי פז: טוב, דווקא טוב שאתה לא יודע את שמי.
מאיר כהן: אי אפשר לשבת בוועדה של הכנסת ואתם כל הזמן מגלגלים עיניים.
מאיר כהן: זאת הפעם השלישית לפחות ששואלים אתכם על נתונים ואתם כאילו - - -
מיכאל מלכיאלי: אי אפשר לתעד, כי הם לא - - -
מאיר כהן: על מה בדיוק אתם מקבלים את החלטות?
שפי פז: אם כן, לא יודעים - - -
מאיר כהן: אין לכם?
מאיר כהן: אתם מקום מאוד מכובד עם כל כך הרבה עבדים, אתם צריכים להיות בקיאים בחומר ולשאלות מהסוג הזה אתם צריכים מיד לשלוף נתונים, ולא לגלגל עיניים.
מאיר כהן: מה הגמגום הזה?
מיכאל מלכיאלי: כן, בשנים שעברו לא ידעו כמה נכנסו לכאן.
יוסי אדלשטיין: אני נורא מצטער, אדוני חבר הכנסת.
יוסי אדלשטיין: אף אחד לא מגלגל עיניים והנתונים ישנם, קיימים.
שפי פז: אתם לא יודעים - - -
מאיר כהן: אז למה אתה לא אומר אותם?
מאיר כהן: אם הנתונים ישנם, למה אתה לא אומר אותם?
מאיר כהן: כששואלים אותך, למה אתה לא אומר אותם?
מאיר כהן: אם אכן הנתונים – יש איזה סיבה אחרת שבגללה אתה לא נותן את הנתונים?
יוסי אדלשטיין: אני עונה על הנתונים כפי שהיושב-ראש מבקש ולא כל אחד בצד.
יוסי אדלשטיין: את מה שאתה שומע.
מאיר כהן: אם אני שואל אותך אתה צריך להגיד וגם אם אזרח שואל אותך אתה צריך להגיד.
יוסי אדלשטיין: יש פה יושב-ראש שמנהל את הישיבה - - -
אלי אלאלוף: חבר, אל תשחק בזה.
אלי אלאלוף: זה לא משחק.
יוסי אדלשטיין: אני לא משחק.
אלי אלאלוף: חבר כנסת הוא באותו מעמד כמו יושב-ראש.
אלי אלאלוף: אם הוא שואל, הוא אמור לקבל תשובה.
יוסי אדלשטיין: אבל מה זה קשור, אני עונה.
יוסי אדלשטיין: הנתונים האלה ברורים, אין שום בעיה.
אלי אלאלוף: יש לי בקשה אליך, אני אוסיף לתקנה נקודה אחת, ברשותך, שתוך חודש יימסרו לוועדה המספרים המדויקים שהתבקשו.
נעה בן שבת: לפני מועד תחילתן של התקנות?
שפי פז: והנכונים, לא השגויים.
נעה בן שבת: אפשר להוסיף הוראת מעבר.
ג'מעה אזברגה: סליחה, אדוני היושב-ראש - - -
אלי אלאלוף: עוד פעם?
שפי פז: אני רוצה שתיתן לי להגיד משהו.
אלי אלאלוף: כן, בבקשה ג'מעה.
ג'מעה אזברגה: רציתי רק לשאול.
נעה בן שבת: רק שאלה: אדוני צריך את זה בתקנות?
נעה בן שבת: אנחנו צריכים להשאיר הוראת מעבר כזאת לעולם בתקנות האלה כדי שיהיה אפשר לדרוש מהם את המידע, כפי שתחליטו.
מאיר כהן: איך קוראים לך אתה?
מאיר כהן: איך קוראים לאיש הזה?
קריאות: יוסי אדלשטיין.
מאיר כהן: יוסי מה?
יוסי אדלשטיין: יוסי אדלשטיין.
מאיר כהן: מה, גיבור גדול אתה, אה?
יוסי אדלשטיין: אני לא גיבור, אני עונה.
יוסי אדלשטיין: אתה משמיץ, אני עונה לך.
אלי אלאלוף: מאיר, תאפשר לי להתקדם בחוק.
אלי אלאלוף: אחר כך - - -
מיכאל מלכיאלי: אדוני - - -
מאיר כהן: לא פלא שהכול צולע שם.
אור שרון: עוד לא שמעת על סכסוך עובדים.
שפי פז: הוא לא יודע כלום.
שפי פז: יש להם סכסוך עובדים שלוש שנים.
מאיר כהן: זה נורא, פשוט נורא.
אלי אלאלוף: חבר'ה, תעזור לנו להתקדם.
אלי אלאלוף: בסך הכול תקנות האלה הן מאוד חיוביות, הן מאוד חיוביות.
אלי אלאלוף: וזה חלק מתהליך הבנייה של רשות האוכלוסין.
אלי אלאלוף: אז אנחנו נקבל את המספרים ונמסור אותם ויהיו באתר ויהיה בסדר.
נעה בן שבת: עכשיו אדוני, כל שנה הם מוסרים ב-31 ביוני.
נעה בן שבת: כל שנה, כמובן, יימסרו לגבי השנה שקדמה לה.
אלי אלאלוף: כן, אבל אנחנו רוצים לדעת את המספרים התחלתיים היום.
אלי אלאלוף: מה מספר האוכלוסיות שכלולות היום בתקנות ולדעת את - - -
נעה בן שבת: שזו בקשה שלנו לדווח או שצריך לרשום את זה בתקנות?
אלי אלאלוף: לרשום את זה.
טלי פלוסקוב: וחלוקה לפי הקבוצות.
מרדכי יוגב: חלוקה.
מרדכי יוגב: אדוני היושב-ראש, רצוי שתהיה חלוקה: אריתראים, סודנים ואחרים, שנדע מה יש לנו פה, בארץ הזו.
אלי אלאלוף: אוקיי, אז בואו נבקש.
אלי אלאלוף: כבר ביקשנו.
נעה בן שבת: אבל אדוני, רגע, אנחנו לא במפקד אוכלוסין כרגע.
נעה בן שבת: כרגע מדובר על התקנות - - -
מרדכי יוגב: אנחנו מקבלים החלטות כשאנחנו לא יודעים על מי וכמה.
נעה בן שבת: אני רוצה להסביר רגע מבחינה משפטית.
נעה בן שבת: יש לנו בעיה.
נעה בן שבת: גם סעיף הדיווח – משרד המשפטים התייעץ עם מחלקת חקיקת משנה לעניין ההסמכה הזאת של הדיווח, כי אנחנו מבינים שאם זה התקנות אז צריך לדווח על התנהלות שלהן.
נעה בן שבת: לקבוע עכשיו מפקד אגב התקנות האלה זו תהיה הוראה בחוסר סמכות מפקד, לפי איזה מוצאים – זה לא קשור, זה לא חלק מהעניין.
נעה בן שבת: הוועדה יכולה לדרוש את הנתונים האלה כוועדה, היא יכולה לקיים דיון בנושא וצריך להביא בפניה את המידע.
נעה בן שבת: זה לא חלק מהתקנות האלה.
נעה בן שבת: התקנות האלה יכולות לדבר על מה שמדובר פה, על הפיקדון חלקי.
נעה בן שבת: ולכן, אדוני, גם הנושא של המספרים, אני מבקשת שאולי תעשה תקנות שזה יהיה בבקשה של הוועדה מהוועדה.
אלי אלאלוף: אוקיי, אנחנו נבקש מכם תוך - - -
אפרת לב ארי: אני רק רוצה להגיד עוד הערה.
אלי אלאלוף: עוד הערה על אותו נושא?
אפרת לב ארי: אגף תכנון מדיניות מפרסם כל רבעון וגם בסוף כל שנה באתר האינטרנט נתונים שאם אני מבינה נכון זה בדיוק מה שמבקש חבר הכנסת יוגב.
אפרת לב ארי: כאן מסתננים שנמצאים בישראל בחלוקה לפי מדינות מוצא לא רק אריתראים וסודנים, אלא גם ממדינות אחרות שמחלקן הם הסתננו, כיום כמעט ולא מסתננים.
אפרת לב ארי: נוכל לשלוח גם לוועדה וגם לחברי הכנסת הפנייה לאתר שלנו שבו יש את כל הנתונים באמת מעודכנים על כל העדות.
מרדכי יוגב: אני אשאל אותך שאלה מעשית: לכל אדם ששוהה פה יש איזושהי תעודה שאומרת: זה שמי, זה אני?
אפרת לב ארי: אמרתי בהתחלה: שמי אפרת לב ארי, אני מרשות האוכלוסין וההגירה.
מרדכי יוגב: אני אומר:
מרדכי יוגב: אומר לי מפקד מחוז תל אביב שאין לו שליטה בכולם.
מרדכי יוגב: בעבר אמר לי: יש לי 20 ט"א, 20 טביעות אצבעות של מי שעשה פשע.
מרדכי יוגב: ואני באמת ככה מזכיר את זה, פותח סוגריים וסוגר סוגריים: אני מבקש מכבוד שר הפנים שיתמוך בהצעה שמי שביצע פשע יובהר שהוא מידית לגירוש.
מרדכי יוגב: זה עולה לוועדת שרים ביום ראשון, נראה.
מרדכי יוגב: אין לנו כלים.
מרדכי יוגב: אין לנו כלים להיאבק בזה.
אלי אלאלוף: אוקיי, אפשר לפתוח את הדיון לנושאים נוספים.
אלי אלאלוף: כרגע אנחנו - - -
מרדכי יוגב: לא, אז אני סוגר סוגריים.
מרדכי יוגב: אני אתך לגמרי, אבל אני אומר: השליטה היא שליטה גם לצורך ההכלה, גם לצורך גני ילדים, גם לצורך אלף ואחד דברים.
מרדכי יוגב: הם חיים פה בתחומנו, למדינת ישראל מותר – אחרי עשרים שנה של תופעה – לדעת מה יש ומה אין, ומה עומק הבעיה.
אלי אלאלוף: אני מבקש לסכם את הנקודה.
אלי אלאלוף: לאור ההערה של היועצת המשפטית, זה לא יהיה בתקנות האלה, אבל אנחנו נקבל את זה, ואני מבקש לקבל את זה מעודכן לא יותר מאשר חודש – זה בסדר לבקש תוך חודש לוועדה?
קריאה: אפשר גם פחות מזה.
אפרת לב ארי: זה קיים.
אלי אלאלוף: אוקיי, וזה יהיה באתר הוועדה.
אלי אלאלוף: אנחנו נפרסם את זה באתר הוועדה, ואז כל אחד יכול למצוא ואחר כך , אם בא לכם - - -
שפי פז: כמה אנחנו חורגים - - -
מרדכי יוגב: הקביעה שלך היא כל כך - - -
אלי אלאלוף: רגע, לא קיבלת את רשות הדיבור, גברת.
שפי פז: תן לי.
אלי אלאלוף: כן, בבקשה מוטי.
מרדכי יוגב: אדוני היושב-ראש, גם כשראש הממשלה רצה להביא את המתווה המשולש לפני כשלושה חודשים, היו חילוקי דעות על המספרים במל"ל ובמקומות אחרים – קרי במקום שאמור לדעת את המספרים הכי טוב שיש, כי אין לו את הכלים מהרשויות שאמורות לתת את זה.
אלי אלאלוף: יש עוד מישהו שרוצה להעיר הערה קצרה?
עמיר נאור: שתי הערות קצרות.
עמיר נאור: אני עמיר נאור, מנכ"ל ארגון חברות הניקיון בישראל.
עמיר נאור: כבוד היושב-ראש, הדיון פה הוא על כספי פיקדון.
עמיר נאור: כל המספרים שמתגלגלים פה הם, לצורך העניין, לא מהותיים כי הם מתייחסים רק למי שהופקד עבורו פיקדון.
עמיר נאור: כל אלה שלא עובדים ולא - - -
אלי אלאלוף: חבר'ה, מותר לנו לדעת קצת יותר ממה - - -
עמיר נאור: זה אין בעיה, בסדר.
עמיר נאור: רק רגע.
אלי אלאלוף: לא, אבל תהיו לעניין.
עמיר נאור: אמרת שתי הערות.
עמיר נאור: בסדר, אני עוזב את זה; אתה לא רוצה יותר.
אלי אלאלוף: מה הנקודה השנייה?
עמיר נאור: והעניין השני, זה דרך התשלום באי ניכוי.
עמיר נאור: כלומר, אם לבן אדם יש כסף, הוא לא יכול למשוך אותו.
עמיר נאור: הוא יכול למשוך אותו רק ברגע שהוא זכאי – רק את התשלום החודשי הראשון.
עמיר נאור: כל מה שהוא הפקיד כביכול כחיסכון, ככסף שלו, הוא לא יכול לגעת בו.
עמיר נאור: אני חושב זה לא הוגן.
עמיר נאור: זהו.
אלי אלאלוף: בדיוק, זו הכוונה.
אלי אלאלוף: כן, בבקשה אדון, ושני האחרונים פה.
שפי פז: אתה לא נותן לי זכות דיבור?
אלי אלאלוף: מה, את מרכז העולם פה?
יונתן יעקובוביץ': שמי יונתן יעקובוביץ' מהמרכז למדיניות הגירה ישראלית.
יונתן יעקובוביץ': אני רק רוצה לציין שבעצם הפטורים האלה מייצרים איזשהו אבסורד, כי לפי כל הדוחות של כל הממשלות הזרות, כולל ארגוני זכויות אדם, נציבות האו"ם לפליטים אפילו בדוח שלה, אמנסטי, Human Right Watch, אין אף מקור שאומר שנשים עם ילדים לא יכולות לחזור לאריתריאה.
יונתן יעקובוביץ': זאת אומרת, יש הסכמה מאוד גורפת שדווקא הן יכולות לחזור, ודווקא לאוכלוסייה הזאת אנחנו נותנים פטור ולא על סמך מבחן הכנסה, לא על סמך שום מבחן אחר.
יונתן יעקובוביץ': אנחנו גם יוצרים מסר שבעצם מדינת ישראל הולכת להשלים עם כל מי שכופה את הנוכחות שלו עלינו פה רק בגלל שהם החליטו להקים פה משפחה.
יונתן יעקובוביץ': יש פה מסר מאוד-מאוד הרסני לא רק לתופעה הזאת אלא גם לכל מדיניות ההגירה של ישראל.
יונתן יעקובוביץ': ולכן זה אבסורד כפול ומכופל.
נועה קאופמן: תודה.
נועה קאופמן: שמי נועה קאופמן מ"קו לעובד".
נועה קאופמן: אני רק אתייחס לשינויים: בעצם בזה שהוסיפו נשים, שזה דבר מבורך, הורידו הורים.
נועה קאופמן: המשמעות היא – בעצם יש בשינוי בתקנות האלה פגיעה מאוד גדולה בילדים.
נועה קאופמן: הוזכרו כאן ילדים – וזה באמת היה מאוד מרגש – אבל המשמעות של זה היא שילד ששני הוריו עובדים, רק האם תקבל חלק מהכסף בחזרה.
נועה קאופמן: כלומר, הם ימשיכו להתקיים עם משכורות מאוד-מאוד נמוכות.
נועה קאופמן: אנחנו מדברים גם על נשים שכמעט תמיד מרוויחות פחות.
נועה קאופמן: נשים אחרי לידה שנמצאות בחופשת לידה, למשל, ומסיבות שונות לא חוזרות לעבודה.
נועה קאופמן: הילדים נפגעו מהשינוי הזה.
מרדכי יוגב: אבל לאישה יש רק פיקדון לפי חוק הזה.
נועה קאופמן: אבל האב לא.
נועה קאופמן: יש אבא.
נעה בן שבת: בנוסח הקודם כן אבא לילד היה - - -
שפי פז: ברור שלא, אבל זו המטרה של החוק.
מרדכי יוגב: בסדר, כי אנחנו רוצים לעודד אותן לחזור לארצות מוצאן.
מרדכי יוגב: לגמרי נכון, אין שום בעיה.
נועה קאופמן: או שהילדים הם בני אדם או שלא.
אלי אלאלוף: אקיי, שמענו.
שפי פז: הוא נותן לו לדבר - - -
ברהנה נגסה: תודה כבוד היושב-ראש.
ברהנה נגסה: שמי ברהנה נגסה, מבקש מקלט מאריתריאה.
שפי פז: מסתנן מאריתריאה.
שולה קשת: איזו חוצפה, את פשוט חצופה.