GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: יש שם רופא, יש שם משפטן שכשיר להיות שופט.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה מספיק.
נועה בן שבת: מה שמוצע פה זה עורך דין, לא שופט.
נועה בן שבת: זה צריך להיות עורך דין שכשיר להיות שופט.
נועה בן שבת: (ג) השר ימנה ממלאי מקום לחברי ועדת המשמעת לפי הוראות סעיף זה.
נועה בן שבת: אי-תלות 30.
נועה בן שבת: במילוי תפקידו אין על חבר ועדת המשמעת מרות זולת מרותו של הדין.
נועה בן שבת: סייגים למינוי 31.
נועה בן שבת: לא ימונה לחבר ועדת המשמעת מי שמתקיים בו אחד מאלה: של חבר ועדת משמעת (1) הוא הורשע בעבירה פלילית או בעבירת משמעת, שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש חבר בוועדת המשמעת או שבית המשפט קבע לגביו שעבר עבירה כאמור; (2) הוגשו נגדו כתב אישום או קובלנה בשל עבירה כאמור בפסקה (1) וטרם ניתן פסק דין סופי בעניין; 3) הוא עלול להימצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר ועדת המשמעת לבין עניין אישי או תפקיד אחר שלו.
נועה בן שבת: תקופת כהונה 32.
נועה בן שבת: (א) חבר ועדת המשמעת ימונה לתקופה של ארבע שנים, ורשאי השר לשוב ולמנותו לתקופת כהונה אחת נוספת, וכן, לאחר הפסקה של ארבע שנים רצופות לפחות, לשוב ולמנותו ללא יותר משתי תקופות כהונה נוספות רצופות כאמור.
יבגני שילמן: הערה לגבי פסקה (3).
יבגני שילמן: בעצם היותו נציג של ארגון הסוכנים הוא נמצא בניגוד עניינים מובנה.
יבגני שילמן: איך פותרים את זה?
טל נשרי: אם יש סוכן שצריך לדון בוועדת משמעת על סוכן אחר שנמצא איתו באותה חברה, זה יהיה ניגוד עניינים.
יבגני שילמן: צריך לרשום את זה.
טל נשרי: זו הכוונה וזו המשמעות של ניגוד עניינים.
טל נשרי: עצם זה שאתה סוכן וחבר בארגון יציג, זה לא בהכרח ניגוד עניינים מובנה.
יבגני שילמן: זו ועדה קבועה?
נועה בן שבת: בסעיף 36 יש הוראה על פסילה של חבר ועדת משמעת, אם הוא חושב שיש חשש למשוא פנים בבירור הקובלנה.
נועה בן שבת: השאלה הייתה לגבי ניגוד עניינים תדיר בין תפקידו כחבר ועדת משמעת לבין עניין אישי שלו.
נועה בן שבת: השאלה אם זה שהוא יושב בראש חברת תיירות מרפא לא יוצר ניגוד עניינים מובנה.
נועה בן שבת: זאת הייתה השאלה.
טל נשרי: השאלה הזאת נכונה לכל בעלי המקצועות כמעט.
עודד פורר: נציג הארגון לא חייב להיות סוכן תיירות מרפא.
עודד פורר: נציג הארגון יכול להיות גם מנכ"ל הארגון, יכול להיות מישהו שעובד בארגון.
עודד פורר: אפשר להגיד שהוא לא סוכן פעיל.
עודד פורר: השוק היום הוא לא שוק גדול.
עודד פורר: אני לא יודע כמה סוכנים יש, אבל אני מעריך שהם מכירים זה את זה.
מרק כצנלסון: אין חישוב מדויק.
מרק כצנלסון: אנחנו מעריכים שיש בסביבות 400.
אלי אלאלוף: כמה רשומים?
מרק כצנלסון: אין רישום.
אלי אלאלוף: איך יודעים שאתה סוכן תיירות מרפא?
מרק כצנלסון: אנחנו מעריכים שיש קרוב ל-50 או סביב 50 חברות גדולות שעובדות בצורה אינטנסיבית ומביאות יותר מ-10 פציינטים בחודש.
עודד פורר: מכירים אחד את השני, מתחרים אחד בשני.
עודד פורר: אולי נכון לקבוע שהוא לא סוכן פעיל בזמן הזה.
אלי אלאלוף: נשים את נציג הארגון.
אלי אלאלוף: שהם יבחרו.
נועה בן שבת: נציג, כפוף לתנאי הזה של ניגוד עניינים תדיר.
אלי אלאלוף: יכול להיות אדם שבחיים שלו לא היה סוכן.
שי סומך: אולי קדנציה אחת.
אלי אלאלוף: ההצעה פה היא לשתי קדנציות.
שי סומך: אולי לגבי הנציג תהיה רק קדנציה אחת.
נועה בן שבת: אתה מציע קדנציה אחת.
נועה בן שבת: האם אחרי הפסקה של 4 שנים אפשר יהיה לשוב ולמנות אותו לעוד קדנציה?
שי סומך: התפקיד הזה נותן כוח.
עודד פורר: זה מונע ממנו צבירה של המון כוח.
אלי אלאלוף: מדובר גם בצבירה של הרבה ידע.
אלי אלאלוף: למה אתם מונעים מהידע הזה להישאר בארגון?
נועה בן שבת: אולי יהיה 4 שנים והפסקה של 4 שנים.
אלי אלאלוף: אין לו מה לעשות בחיים?
נועה בן שבת: ההצעה מראש הייתה 4, הפסקה של 4, ואז עוד 4.
אלי אלאלוף: אני הייתי משאיר את זה 4 פלוס 4, כיוון שחבל על הידע שהוא צבר ולא יכול להשתמש בו.
עודד פורר: צריך לזכור שהכוח לא נתון בידיו, הוא נתון בידי הארגון שימנה אותו.
עודד פורר: הארגון גם יכול להחליף אותו.
עודד פורר: הארגון יכול להודיע לו אחרי שנתיים שהוא מחליף אותו.
עודד פורר: הוא יכול להחליף אותו מתי שהוא רוצה.
עודד פורר: הכוח יהיה בידי הארגון.
אלי אלאלוף: הארגון יכול להחליף את הנציג שלו מתי שבא לו?
נועה בן שבת: הארגון יכול להחליף.
אלי אלאלוף: זה לא כל 4 שנים?
אלי אלאלוף: הארגון יכול להחליף אותו אחרי שנתיים?
נועה בן שבת: הארגון יכול להחליף את הנציג.
אלי אלאלוף: אם זה ככה, תשאירו את זה 4 פלוס 4.
עודד פורר: זה לא משנה מי ישב שם.
עודד פורר: זה כמו ההסתדרות, שיש לך נציג של ההסתדרות.
שי סומך: זה יכול להיות גם ראש הארגון.
שי סומך: זה מזכיר לי נושא שטיפלתי בו לגבי גוף אחר.
שי סומך: הייתה שם בעיה של ניצול כוח.
שי סומך: אני חוזר על ההצעה שזה יהיה ל-4 שנים.
שי סומך: העניין של ניצול כוח נראה לי יותר חשוב מצבירת ניסיון.
שי סומך: זה לשיקול דעתכם.
שי סומך: הייתה פעם שכבר נכווינו.
נועה בן שבת: השאלה אם זה שהקובלנה מוגשת על ידי היועץ המשפטי של המשרד או על ידי עורך דין עובד המדינה לפי סעיף 35 לא מצנן את זה.
נועה בן שבת: זה לא שוועדת המשמעת יושבת ותופסת את המקרים שהיא תדון בהם.
שי סומך: אני מקווה שהנציג יהיה אדם ישר.
שי סומך: עדיין יש מצבים שהקואליציה של הארגון או האופוזיציה של הארגון יכולות להגיע לדין משמעתי.
שי סומך: יש רגישות בזה שנציג של ארגון בתחום קטן יחסית – זה לא לשכת עורכי הדין שיש המון עורכי דין - יהיה חבר בוועדת משמעת.
אלי אלאלוף: ועדת משמעת של מי?
שי סומך: יכול להיות שמה שקצת יכול לצנן זה שתהיה קדנציה של 4 שנים, ללא אפשרות הארכה.
שי סומך: זה לשיקולכם.
אלי אלאלוף: תנו את האופציה.
אלי אלאלוף: תשאירו את המערכת עם אופציות להפסיק אותו אחרי שנה, אחרי שנתיים או 3.
שי סומך: אדוני, זה יכול להיות ראש הארגון.
שי סומך: הוא לא יפסיק.
אלי אלאלוף: אתה רוצה שלא יהיה ראש הארגון?
שי סומך: כמובן העניין הוא לא פרסונאלי בכלל.
שי סומך: אין כאן שום קשר לאדם מסוים.
שי סומך: זה משהו שיהיה לעוד תקופה ארוכה.
מרק כצנלסון: הארגון שלנו הוקם על מנת לעזור לחברות תיירות מרפא, הוא הוקם על מנת לשמור על האינטרסים של כל המשחקים בשוק, כולל הידברות עם משרדי ממשלה.
מרק כצנלסון: אנחנו מתנהלים בצורה מאוד דמוקרטית.
מרק כצנלסון: יש לנו בחירות דמוקרטיות כל שנתיים.
מרק כצנלסון: יש תקנון לעמותה.
מרק כצנלסון: אני חושב שנכון שיהיה אחד משלושתם חבר בארגון.
מרק כצנלסון: מי יהיה חבר הארגון?
מרק כצנלסון: הארגון כבר יחליט אם זה יהיה ראש הארגון או לא ראש הארגון.
מרק כצנלסון: לכמה זמן?
מרק כצנלסון: אני מסכים איתך, אדוני היושב-ראש, שככה צריך להיות.
מרק כצנלסון: לא צריך להרוס את מה שעובד בסדר.
מרק כצנלסון: כשיושבים אנשים שאין להם אינטרסים משותפים, הכל מסתדר, כולם מגיעים לעמק השווה הטוב, לא האינטרסנטי.
אלי אלאלוף: אני עומד על זה.
אלי אלאלוף: היות ויש את האפשרות להפסיק את החברות, לא חשוב לפי איזה זמן, אני חושב שצריך לתת את האופציה של ניצול הידע בצורה ארוכה ככל האפשר - שתי קדנציות.
אלי אלאלוף: יש דוגמאות אחרות במדינה שזה לשתי קדנציות.
אלי אלאלוף: זה נראה לי טוב.
נועה בן שבת: אנחנו מורידים את הסיפא מהמילים "וכן, לאחר הפסקה של 4 שנים לשוב ולמנותו.
נועה בן שבת: .".
נועה בן שבת: זאת אומרת, זה יהיה לתקופה של 4 שנים, והשר רשאי לשוב ולמנותו לתקופת כהונה אחת נוספת.
אלי אלאלוף: נכון, לפי המלצת הארגון.
נועה בן שבת: זה ממילא לפי המלצת הארגון, כי מדובר בנציג של הארגון.
נועה בן שבת: (ב) הודעה על מינוי חברי ועדת המשמעת תפורסם באתר האינטרנט של המשרד.
נועה בן שבת: האם צריך לפרסם אותה גם ברשומות?
טל נשרי: כמו שאמרתי, זה נוסח שתואם את הנוסח הקיים בחקיקה.
טל נשרי: זה בדרך כלל מפורסם באתר האינטרנט, אין צורך לפרסם ברשומות.
נועה בן שבת: האם אתם רוצים להגיד שהנציג של הארגון הוא נציג לפי המלצה של אותו ארגון?
טל נשרי: הארגון בוחר את הנציג שלו.
נורית קורן: אם זו המלצה, השר יכול לסרב לקבל אותה.
נורית קורן: המלצה היא בגדר המלצה, אפשר לקבל או לא לקבל.
נועה בן שבת: אני חושבת שזה הנוסח המקובל.
נורית קורן: זה הנוסח?
נועה בן שבת: הפסקת כהונה 33.
נועה בן שבת: חבר ועדת המשמעת יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו, בהתקיים אחד
מאלה: הוא התפטר מחברותו בוועדת המשמעת במסירת כתב התפטרות לשר;
מאלה: חדל להתקיים לגביו תנאי מתנאי הכשירות לפי סעיף 29(ב), שמכוחם
מאלה: העברה מכהונה 34.
מאלה: השר רשאי, בהודעה בכתב, להעביר חבר ועדת משמעת מכהונתו, בהתקיים
אחד מאלה: נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו;
אחד מאלה: התקיימו בו נסיבות אחרות שבשלהן אין הוא ראוי לכהן כחבר ועדת
אחד מאלה: הגשת קובלנה 35.
אחד מאלה: (א) נוכח היועץ המשפטי של המשרד או עורך דין עובד מדינה שהוא הסמיך לכך (בפרק זה –תובע), כי יש ראיות לכאורה לכך שסוכן תיירות מרפא עבר עבירת משמעת, יגיש נגדו קובלנה לוועדת המשמעת, אלא אם כן סבר שאין בהגשת קובלנה כאמור עניין לציבור (ב)(1) תלונות על עבירות משמעת של סוכן תיירות מרפא יתבררו בידי תובע או בידי עובד המדינה שהשר הסמיכו לכך (בפרק זה –חוקר).
אחד מאלה: (2) חוקרים שמונו לפי פסקה (1) יפעלו לפי הנחיות התובע ויגישו לו את ממצאי בירורם ואת תוצאותיו.
אחד מאלה: (ג) לשלם ביצוע סמכויותיהם לפי סעיף זה יהיו נתונות לתובע ולחוקר הסמכויות לפי סעיף 2 לפקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות), וסעיף 3 לפקודה האמורה יחול, בשינויים המחויבים, על חקירה שערך חוקר.
אחד מאלה: פסילת חבר 36.
אחד מאלה: (א) תובע או נקבל רשאי לבקש לפסול חבר ועדת המשמעת מלישב דין אם ועדת המשמעת קיימות נסיבות שיש בהן כדי ליצור חשש ממשי למשוא פנים בבירור הקובלנה (ב) לא תישמע בקשה כאמור בסעיף קטן (א) אלא בתחילת הדיון או מייד לאחר שנודעו לתובע או לנקבל הנסיבות שיש בהן כדי ליצור חשש ממשי למשוא פנים כאמור באותו סעיף קטן.
אחד מאלה: (ג) נטענה טענת פסלות נגד חבר ועדת המשמעת, תחליט בה ועדת המשמעת לאלתר ולפני שתיתן כל החלטה אחרת.
אחד מאלה: (ד) על החלטת ועדת המשמעת בעניין פסלות חבר הוועדה, רשאי תובע או נקבל לערער לפני בית המשפט המחוזי בתוך 15 ימים מיום המצאת ההחלטה.
אחד מאלה: סדרי עבודת 37.
אחד מאלה: (א) המניין החוקי בישיבות ועדת המשמעת הוא כל חבריה.
אחד מאלה: ועדת המשמעת (ב) החלטות ועדת המשמעת יתקבלו ברוב קולות חבריה.
אחד מאלה: הדיון בוועדת 38.
אחד מאלה: (א) דיון משמעתי יתנהל בנוכחות התובע והנקבל, אך ועדת המשמעת המשמעת רשאית לנהל דיון שלא בנוכחות הנקבל, באחד מאלה:
אחד מאלה: הנקבל נעדר מהישיבה בלא סיבה מספקת, לאחר שהוזהר שאם
אחד מאלה: לעניין זה לא יראו היעדרות מהארץ כסיבה מספקת.
אלי אלאלוף: למה ניסחת את זה ככה?
נועה בן שבת: ההוראה אומרת שאם הוא נעדר אחרי שהוא הוזהר ללא סיבה מספקת, אפשר לדון גם בהעדרו.
נועה בן שבת: אם הסוכן נמצא בחו"ל, אנחנו לא רואים את ההיעדרות מהארץ שלעצמה כסיבה מספקת.
נועה בן שבת: אם ההיעדרות הייתה על רקע מצב רפואי שלו עצמו או סיבה אחרת שנבצר ממנו להתייצב, לא ידונו בהעדרו.
נועה בן שבת: יש פה את שיקול הדעת.
נועה בן שבת: אנחנו לא אומרים שתמיד היעדרות מהארץ היא לא סיבה מספקת, אבל פה לכשעצמה היא לא סיבה מספקת.
אלי אלאלוף: זה אומר שהוא יכול לנטרל את הוועדה בזה שהוא לא בא.
נועה בן שבת: הוא לא יכול לנטרל, כי היעדרות מהארץ היא לא סיבה מספקת.
אלי אלאלוף: מה לגבי היעדרות שהיא לא יציאה לחו"ל?
אלי אלאלוף: זה מנטרל.
נועה בן שבת: זאת רק דוגמה אחת.
נועה בן שבת: חשבנו שזה יכול להיות מצב שכיח.
נועה בן שבת: רצינו לוודא שזה לא ייחשב סיבה מספקת.
נועה בן שבת: אם הוא סתם לא מגיע, זו לא סיבה מספקת.
נועה בן שבת: ממילא זה לא נחשב היעדרות שתמנע את הדיון בוועדת המשמעת.
נועה בן שבת: זאת מן חזקה כשאנחנו אומרים שהיעדרות מהארץ לא תהיה סיבה מספקת לכשעצמה.
נועה בן שבת: יכולות להיות סיבות מספקות, יכולות להיות סיבות לא מספקות, אבל היעדרות כשלעצמה היא לא סיבה מספקת.
אלי אלאלוף: אין קוורום מינימאלי?
נועה בן שבת: הקוורום הנדרש הוא של כל חברי ועדת המשמעת.
נועה בן שבת: יש 3.
אלי אלאלוף: מה אם הנושא קשור לנציג הארגון?
נועה בן שבת: יש ממלא מקום.
טל נשרי: סעיף 40 מדבר על דיון במותב חסר.
נועה בן שבת: יכול להיות שחלק מהחברים לא נמצאים בדיון מסוים.
אלי אלאלוף: אני חושב שהסיפור של חוץ לארץ לא רלוונטי.
נועה בן שבת: חששנו שיראו בנסיעה לחוץ לארץ סיבה מספקת, לכן חשוב היה לנו להבהיר שההיעדרות מהארץ היא לא סיבה מספקת לכשעצמה.
טל נשרי: התוספת הזאת מקובלת עלינו.
טל נשרי: גם אם זה לא היה כתוב זה היה ברור.
מרק כצנלסון: פה מדובר רק על הסוכנים.
מרק כצנלסון: מה קורה עם מחלקות של בתי חולים, בתי חולים פרטיים, מרכזים רפואיים קטנים?
נועה בן שבת: זה הפרק של העיצומים הכספיים והעבירות הפליליות.
מרק כצנלסון: מה אם הם עושים עבירות כמו העבירות של הסוכנים?
טל נשרי: אם זו עבירה של סוכן, של מישהו שצריך להיות רשום כסוכן, הוא נדון לפי פרק המשמעת של ועדת המשמעת.
טל נשרי: אם אלו עבירות שקשורות להתנהלות שלו כמוסד רפואי, זה יידון לפי פרק העיצומים הכספיים.
טל נשרי: ההנחה היא שהתמריצים של כל אחד הם תמריצים שונים, יכולות האכיפה הן יכולות שונות.
מרק כצנלסון: העבירה שלהם שונה מעבירה של סוכן?
טל נשרי: אם זאת אותה עבירה אז אין הבדל.
מרק כצנלסון: הדין על המרכזים הרפואיים הוא רק עיצומים כספיים.
טל נשרי: יש להם הוראות אכיפה וסנקציות יותר מחמירות מהסנקציות שחלות עליכם.
טל נשרי: האם אתם רוצים שיוחל נושא העיצומים הכספיים גם על סוכנים?
טל נשרי: אפשר.
טל נשרי: אנחנו חשבנו שמחיקה מהמרשם זה תמריץ שלילי מספיק חזק שימנע עבירות משמעת.
טל נשרי: אם אתם חושבים שצריך עיצומים כספיים, אדרבא.
טל נשרי: הנושא של עבירות משמעת של אדם בודד לגבי מוסדות רפואיים הוא פחות רלוונטי.
טל נשרי: הנושא של העיצומים הכספיים הוא כלי יותר נכון להתמודד עם מוסד רפואי.
אלי אלאלוף: למה זה קשור לחוק הזה?
טל נשרי: ודאי שזה קשור.
נועה בן שבת: בפרק הבא יש עיצומים כספיים על מוסדות רפואיים.
אלי אלאלוף: עיצומים כספיים על תיירות מרפא, לא על המשמעת שיש בתוך בתי החולים.
טל נשרי: לגבי ההפרה של ההוראות שחלות על המוסד הרפואי.
טל נשרי: אם המוסד הרפואי מפר את ההוראות המהותיות שחלות עליו, ניתן להטיל עליו עיצומים כספיים.
טל נשרי: בחוק הזה.
טל נשרי: על ההוראות שחלות על המוסד הרפואי מכוח החוק הזה חייבים שיהיו סנקציות.
טל נשרי: הסנקציות בפקודת בריאות העם הן מאוד בעיתיות, הן פועלות לרעת המטופלים.
טל נשרי: הסנקציות בפקודת בריאות העם הן סגירת מחלקות.
טל נשרי: אנחנו לא סוגרים מחלקות לא בגלל שזה פוגע בבית החולים, בגלל שזה פוגע במטופלים.
טל נשרי: מאוד מאוד נדיר שיפעילו סנקציות לפי בריאות העם.
אלי אלאלוף: אני לא מבין למה זה קשור לחוק הזה.
נועה בן שבת: יש פרק שלם שעוסק בעיצום כספי על מוסד רפואי.
אלי אלאלוף: אני לא רואה למה בזכות תיירות המרפא צריך לעשות חוק מיוחד על עבירות של בתי חולים.
טל נשרי: כי יש להם הוראות ספציפיות שחלות עליהם כאן.
טל נשרי: השאלה מה עושים אם הם הפרו את ההוראות שחלות עליהם לפי החוק הזה.
טל נשרי: אנחנו הקראנו את כל הסעיפים שחלים על המוסדות הרפואיים, ביניהם האיסור להעדיף תייר מרפא על פני מטופל ישראלי, החובה לשלוח הזמנה בכתב.
טל נשרי: השאלה מה עושים אם המוסד הרפואי מפר את החובות האלו.
אלי אלאלוף: אתם עושים להם בלבול טוב.
אלי אלאלוף: הם התבלבלו.
אלי אלאלוף: צריך לתקן את החוק הבסיסי של הרפואה בבתי החולים בנושא הזה.
אלי אלאלוף: לא צריך בתוך החוק הזה לשים את כל בעיות המשמעת של בתי החולים.
טל נשרי: זה רק הפרות לפי החוק הזה.
מרק כצנלסון: מה לגבי הסוכן שמפעיל את אתר האינטרנט, מה הסנקציות שלו?
מרק כצנלסון: הוא לא צריך רישום בכלל.
נועה בן שבת: הוא חייב רישום.
נועה בן שבת: אם הוא לא רשום, זו עבירה פלילית.
מרק כצנלסון: הוא חייב להיות חברה של קידום אינטרנט או משהו כזה.
טל נשרי: אם הוא לא מה שמופיע בסעיף והוא בכל זאת עושה פעילות של סוכן, זאת עבירה משמעת שיכולה להיות גם עבירה פלילית.
נועה בן שבת: זאת עבירה פלילית.
נועה בן שבת: (ב) (1) ועדת המשמעת תדון בדלתיים סגורות, אלא אם כן הורתה לקיים את הדיון, כולו או מקצתו, בפומבי; ביקש הנקבל כי הדיון יתקיים בפומבי, תקיימו ועדת המשמעת בפומבי, אלא אם כן הורתה, מטעמים מיוחדים שירשמו, לקיים את הדיון, כולו או חלקו, בדלתיים סגורות.
נועה בן שבת: 2) על אף האמור בפסקה (1), הדיון בעבירה משמעת כאמור בסעיף 28(5) יתקיים בפומבי, אלא אם כן פסק הדין כאמור באותו סעיף, כולו או חלקו, נאסר לפרסום.
נועה בן שבת: (ג) על אף האמור בסעיף קטן (ב)(1) –
נועה בן שבת: על יסוד תלונתו, וכן זכאי הוא שאדם המלווה אותו, לפי בחירתו, יהיה נוכח עמו בדיון, אלא אם כן החליטה ועדת המשמעת, מטעמים מיוחדים שיירשמו, שלא לאפשר את נוכחותם בדיון, כולו או חלקו;
נועה בן שבת: שאינו התובע או הנקבל להיות נוכח בדיון.
נועה בן שבת: (ד) על דיון בדלתיים סגורות ועל דיון בפומבי לפי סעיף זה, יחולו ההוראות לעניין איסור פרסום לפי סעיף 70 לחוק בתי המשפט (נוסח משולב), התשמ"ד- 1984, בשינויים המחוייבים.
נועה בן שבת: כתבנו פה שאלה לגבי דלתיים סגורות.
נועה בן שבת: אני מבינה שהמטרה היא להגן על הסוכנים, לא להסתיר, אולי גם להגן על הפרטים של האדם המטופל.
נועה בן שבת: סדרי דין 39.
נועה בן שבת: (א) שר המשפטים, לאחר התייעצות עם השר, יקבע את סדרי הדין לפני ודיני ראיות ועדת המשמעת ובערעור לבית המשפט, לרבות הדרך להגשת הערעור; בעניין שלא נקבעה לגביו הוראה בתקנות כאמור, תפעל הוועדה בדרך הנראית לה צודקת ומועילה ביותר.
נועה בן שבת: (ב) הסמכות להחליט בעניינים שבסדרי דין הנוגעים לקובלנה מסוימת נתונה ליושב-ראש ועדת המשמעת, שעה שהוועדה אינה יושבת בדין.
נועה בן שבת: (ג) ועדת המשמעת אינה כפופה לדיני הראיות, למעט לדינים בדבר ראיות חסויות, אלא אם כן קבע שר המשפטים, לאחר התייעצות עם השר, כי על ועדת המשמעת יחולו חלק מדיני הראיות כפי שיקבע.
נועה בן שבת: (ד) הממצאים והמסקנות בהכרעת הדין שבפסק דין סופי במשפט פלילי המרשיע את הנקבל, יראו אותם כמוכחים בהליך משמעתי נגד אותו נקבל.
נועה בן שבת: מותב חסר 40.
נועה בן שבת: (א) על אף האמור בסעיף 37(א), נעדר חבר ועדת המשמעת שאינו יושב-ראש הוועדה, מישיבה, יתקיים הדיון באותה ישיבה לפני חברי הוועדה הנוכחים, אם הסכימו לכך הצדדים, אלא אם כן החליטה היושב-ראש לדחות את הדיון.
נועה בן שבת: (ב) דיון שנערך במותב חסר כאמור בסעיף קטן (א) לא יסתיים אלא לפני ועדת המשמעת בהרכבה המלא.
אלי אלאלוף: אחד החברים יכול לנטרל את תפקוד הוועדה.
נועה בן שבת: היושב-ראש יכול לנטרל את תפקוד הוועדה.
אלי אלאלוף: אם אחד מהם לא בא - אין החלטות.
נועה בן שבת: יש את הנושא של ממלאי המקום.
נועה בן שבת: אולי צריך להבהיר שהם צריכים להגיע.
אלי אלאלוף: צריך ממלאי מקום לכולם.
נועה בן שבת: השר צריך למנות גם ממלאי מקום.
אלי אלאלוף: הוועדה הזאת של 3 אנשים לא נראית לכם צרה מידי?
אלי אלאלוף: כל אחד יכול לנטרל את שאר הוועדה.
טל נשרי: כמו שאמרנו, זה איזה שהוא סוג של שטנץ שקיים היום בכל המקצועות האחרים.
טל נשרי: גם ועדות יותר רחבות קשה להפעיל לפעמים בגלל כמות המשתתפים.
טל נשרי: יש את סעיף 40, שמאפשר דיון במותב חסר בהחלטה של יושב-ראש הוועדה.
אלי אלאלוף: אבל לא סיום.
אלי אלאלוף: זה טוב רק כדי לברר את העניין ולא לסכם?
אלי אלאלוף: אני הייתי ממנה מראש 5 אנשים.
אלי אלאלוף: אפשר לעשות ככה פחות משחק.
נועה בן שבת: השאלה אם אפשר לכנס אותם לשבת בדיון משמעתי.
אלי אלאלוף: 5 אנשים, כאשר החלטה של 3 מחייבת.
נועה בן שבת: מה מקובל בהליכים משפטיים אחרים?
טל נשרי: 3.
שי סומך: 5 זה הרבה יותר מורכב.
אלי אלאלוף: כמה ועדות שמורכבות מ-3 חברים לא יכולות לסיים את עבודתן?
טל נשרי: אנחנו לא נתקלים בבעיות בוועדות משמעת שיושבות לגבי רופאים, בוועדות משמעת שיושבות לגבי רוקחים ואחיות.
אלי אלאלוף: בכולן יש 3?
טל נשרי: כולן זה ועדות של 3.
טל נשרי: אנחנו לא נתקלים בבעיות.
שי סומך: מתאמים את הישיבות מראש.
שי סומך: כל החברים אמורים להגיע באותו מועד.
שי סומך: אם יש בעיה, דוחים.
אלי אלאלוף: אני מרגיש שכל אחד מהוועדה יכול לתמרן כך שהוועדה לא תקבל החלטות.
נורית קורן: אפשר לעשות שליושב-ראש יהיה קול עודף.
נועה בן שבת: אולי נקרא את סעיף 41.
נועה בן שבת: מותב קטוע 41.
נועה בן שבת: (א) נבצר מחבר ועדת המשמעת שאינו יושב-ראש הוועדה לסיים את הדיון יצרף היושב-ראש חבר אחר במקומו, מקרב ממלאי המקום כאמור בסעיף 29(ג), שמתקיימים בו אותם תנאי כשירות, אלא אם כן החליט מטעמים שיירשמו ולאחר שנתן לבעלי הדין הזדמנות לטעון את טענותיהם, כי צירוף חבר אחר עלול לגרום לעיוות דין .
נורית קורן: הוא יהיה צריך להפסיק את הדיון, לקרוא לו.
נועה בן שבת: מה הנזק?
נורית קורן: שאפשר לגרור את זה להמון זמן.
נורית קורן: אני נמצאת בוועדות משנה של השופטים.
נורית קורן: השופטים מאוד עסוקים.
נורית קורן: אפילו כשחברי הכנסת צריכים לצאת באמצע ממשיכים את הדיון.
נורית קורן: אי אפשר להפסיק.
נורית קורן: אם נצטרך לתאם מראש, זה יהיה מאוד קשה.
מיכל בירן: אם יש מישהו שרוצה לעזור לחבר שלו שמואשם במשהו, הוא יכול לא להגיע לכל הישיבות.
שי סומך: אפשר למנות ממלא מקום.
נורית קורן: את ממלא המקום אתה לא יכול להביא תוך שעתיים.
נורית קורן: אתה צריך לשים מישהו בהיכון, אם זה אפשרי, או שאתה נותן קול עודף ליושב-ראש.
נורית קורן: הוא צריך להיות ממש ניטרלי.
מיכל בירן: הוא לא ניטרלי.
נורית קורן: היושב-ראש ניטרלי.
נורית קורן: הוא משפטן.
שי סומך: זה דגם שעובד.
שי סומך: יש אחריות למי שמתמנה לוועדות האלו.
שי סומך: יש גם סיכון.
שי סומך: אם הוא יתחיל לשחק משחקים, אפשר להעביר אותו מהתפקיד.
אלי אלאלוף: על נציג הסוכנים אתה מזמין לחץ מטורף.
אלי אלאלוף: מראש אתה מזמין.
אלי אלאלוף: השלטון מזמין עליו לחץ מטורף ברגע שלא יהיה מי שיקבל החלטה בלעדיו.
אלי אלאלוף: אני לא מבין למה אתם מתעקשים.
אלי אלאלוף: מה החוכמה ב-3 במקום 5?
אלי אלאלוף: אם אתם לא רוצים, לפחות אפשר לקבל את ההצעה של נורית, היא נראית לי מאוד הגיונית.
נורית קורן: אתה לוקח מישהו משפטן, אתה לא לוקח מישהו מהתחום.
שי סומך: אני מבקש לחשוב על זה.
אלי אלאלוף: תעשה את הבדיקה.
נועה בן שבת: (ב) צורף חבר אחר כאמור בסעיף קטן (א), רשאית ועדת המשמעת להמשיך בדיון מהשלב שאליו הגיעה בהרכבה הקודם, אם סברה שלא ייגרם עיוות דין, לאחר שנתנה לבעלי הדיון הזדמנות לטעון את טענותיהם; החליטה הוועדה להמשיך בדיון, רשאית היא לנהוג בראיות שגבתה בהרכבה הקודם כאילו גבתה אותן בעצמה או לחזור ולגבותן, כולן או חלקן.
נועה בן שבת: (ג) על אף האמור בסעיף 37(ב), נותרו שני חברים בוועדת המשמעת ונחלקו בדעותיהם, תכריע דעתו של יושב-ראש הוועדה.
נועה בן שבת: כפי שהציעה חברת הכנסת קורן, זה יופיע רק במקרה ששניהם נשארים.
נועה בן שבת: סמכויות עזר 42.
נועה בן שבת: (א) ועדת המשמעת רשאית, ביוזמתה או לבקשת בעל הדין - של ועדת המשמעת
נועה בן שבת: להזהיר או להשביע עד בהתאם לחוק לתיקון דיני הראיות
נועה בן שבת: לבקש מבית המשפט המחוזי שבתחום שיפוטו יושבת הוועדה לתת צו לפי סעיף 13 לפקודת הראיות (נוסח חדש), התשל"א-1971, לשם גביית עדות;
נועה בן שבת: לפי סעיף זה, כמו לעד שהוזמן להעיד בבית משפט.
נועה בן שבת: (ב) דרשה ועדת המשמעת מאדם להעיד או להציג דבר כאמור בסעיף קטן (א)(1) והוא סירב לעשות כן בלא הצדק המניח את דעת הוועדה, רשאית היא לצוות על הבאתו לפניה בזמן שתקבע בצו, ובלבד שהזהירה אותו כי בכוונתה לעשות כן; על צו הבאה לפי סעיף קטן זה יחולו ההוראות לפי 73א לחוק בתי המשפט (נוסח משולב), התשמ"ד-1984, בשינויים המחויבים.
נועה בן שבת: (ג) הסמכות להחליט בעניינים לפי סעיף זה הנוגעים לקובלנה מסוימת נתונה ליושב-ראש ועדת המשמעת, בשעה שהוועדה אינה יושבת בדין.
נועה בן שבת: אמצעי משמעת 43.
נועה בן שבת: מצאה ועדת המשמעת כי הנקבל עבר עבירת משמעת, רשאית היא
מאמצעים אלה: התראה; ראינו שבמודלים מופיעה הרבה פעמים נזיפה.
מאמצעים אלה: השאלה מדוע לא מאפשרים גם את האפשרות של נזיפה.
שי סומך: על פניו זה נראה לי בסדר, רק אני אבדוק.
נורית קורן: התראה אני מבינה.
נורית קורן: מה הבונוס של הנזיפה, מה היא תאמר?
נורית קורן: ברור לי שהיא חמורה יותר, אבל מה ההשלכות שלה?
נועה בן שבת: אין לה השלכות.
נועה בן שבת: יכול להיות שבגלל זה לא כללתם אותה מלכתחילה?
טל נשרי: אני חושבת שבמובן מסוים זו סנקציה ריקה.
נורית קורן: אולי כן צריך לייצר אחת כזאת.
טל נשרי: להתראה יש משמעות.
טל נשרי: זה אומר שבפעם הבאה שתעשה את אותו דבר אתה תהיה במצב הרבה יותר חמור.
טל נשרי: גם קנס ומחיקת רישום הן סנקציות משמעותיות.
טל נשרי: לנזיפה אין כמעט משמעות, זו סנקציה ריקה.
נורית קורן: הסנקציה של מחיקת רישום היא הסנקציה הכי חריפה.
נורית קורן: יכול להיות שהתראה זה לא מספיק, צריך עוד משהו באמצע.
טל נשרי: יש אפשרות של קביעת תנאים והגבלות.
טל נשרי: זה יכול להיות הגבלות על הפעילות, הגבלות על דברים מסוימים שהוא לא יוכל להתעסק בהם, או הגבלות על מקומות מסוימים שהוא לא יוכל להיות בהם עכשיו.
טל נשרי: אלו סנקציות הביניים שהן סנקציות טובות.
טל נשרי: לנושא של נזיפה אין משמעות.
מיכל בירן: כל העניין של ההתראה בא במצב שבו הייתה אי בהירות אם מותר או אסור, לא למצב שבן אדם ידע שהוא עושה משהו אסור.
עודד פורר: היא יכולה לנקוט ישר בקנס.
עודד פורר: הוועדה לא חייבת להשתמש בהתראה, היא יכולה להתחיל ממחיקה.
עודד פורר: היא יכולה לנקוט באחד מאלה.
נועה בן שבת: קנס בסכום שלא יעלה על הסכום כאמור בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין, התשל"ז-1977 (בחוק זה – חוק העונשין); הסכום הוא 14,000 שקל.
נועה בן שבת: האם הסכום הזה נקבע לפי חוק מרכז לגביית קנסות כמו כל קנס אחר?
נועה בן שבת: השאלה אם צריך הוראה מיוחדת לעניין הגבייה שלו.
נועה בן שבת: תבדקו את זה.
נועה בן שבת: קביעת תנאים והגבלות כפי שתקבע ועדת המשמעת שיחולו עליו לתקופה שלא תעלה על שלוש שנים.
נועה בן שבת: קצובה שלא תפחת משלושה חודשים ולא תעלה על חמש שנים; השאלה אם צריך הגבלה לגבי תקופת המינימום.
טל נשרי: כן, כי אם כבר הגעת למצב שבו אתה צריך למחוק רישום, כנראה שמה שנעשה הוא משהו חמור.
טל נשרי: אנחנו לא רוצים שברירת המחדל תהיה משהו סמלי של שבוע, שלזה אין משמעות.
יואל קובלב: במידה ונשלל הרישיון, מה קורה עם הפציינטים שהבן אדם מטפל בהם באותו רגע?
יואל קובלב: אנחנו צריכים פרוטוקול לזה.
יואל קובלב: הוא מטפל באנשים שכבר נמצאים בארץ.
יואל קובלב: הם מפסיקים באמצע?
נורית קורן: הם צריכים להעביר אותו לטיפול בחברה אחרת.
עודד פורר: איך דואגים לאיזה שהוא רצף טיפולי?
אלי אלאלוף: צריך לחזור לארגון.
אלי אלאלוף: הארגון אחראי בנושא הזה.
עודד פורר: יש פה עניין כלכלי.
נורית קורן: יש כאלה שהם לא בארגון.
עודד פורר: נניח שעכשיו מאן דהוא הביא פציינט, גבה ממנו את הכסף, אבל באמצע הטיפול נשלל ממנו הרישיון.
אלי אלאלוף: אין ביטוח.
אלי אלאלוף: אתם רואים למה צריך ביטוח.
אלי אלאלוף: כולם אמרו לי שלא צריך ביטוח.
יואל קובלב: אם אנחנו קובעים מראש שהשלילה מתחילה חודש מהיום, אז עד אז הוא חייב לסיים את הטיפולים עליהם הוא לקח אחריות.
עודד פורר: תראה, אם הגעתי למצב שאני שולל למישהו רישום, כנראה שאני לא רוצה שהוא יטפל בפציינט.
עודד פורר: גם לפציינטים שפה אני צריך לדאוג להעברה.
ג'קי עובדיה: מאחר ויש קושי לישראל להתחרות בשוק הזה ואנחנו כבר מאבדים לקוחות, תוספת של עלויות נוספות כמו ביטוח לא באה בחשבון.
ג'קי עובדיה: מאחר ויש כאן איגוד שעובדים מולו, אפשר להקים קרן של העניין הזה.
ג'קי עובדיה: חלק מהעניין של חברות באיגוד יהיה הפרשה לקרן מסוימת.
ג'קי עובדיה: הם יפתרו את הבעיה הזאת.
ג'קי עובדיה: כבר היום הם מתמודדים עם זה.
ג'קי עובדיה: בתי החולים שעובדים מול סוכן מטילים את מלוא האחריות על הסוכן.
ג'קי עובדיה: הבעיה תהיה שהוא יפשוט רגל.
ג'קי עובדיה: אני מציע שכאיגוד יערבו לו, יערבו לפשיטת הרגל של החברים.
ג'קי עובדיה: נראה לי שזה דבר שיעצים את כוחם.
ג'קי עובדיה: הם ישמחו שהם לא יצטרכו לפרנס חברות ביטוח.
עודד פורר: מה שהגדרת עכשיו זה הליך ביטוחי.
אלי אלאלוף: מה אומר הארגון?
מרק כצנלסון: אני הייתי חושב על זה.
מרק כצנלסון: לא הייתי קופץ על זה מיד.
מרק כצנלסון: זה לא נושא פשוט.
נורית קורן: ביטוח ייקר את העלויות.
נורית קורן: בחוק אחר הקמנו קרן שכל חברה הפרישה לשם סכומים.
נורית קורן: לא לקחנו סכומים גבוהים, רק 3 מיליון שקלים.
נורית קורן: זה עמד בצד.
אלי אלאלוף: ניהול הקרן עבר לאפוטרופוס.
נורית קורן: הכסף לא נמצא אצל החברות, הוא נמצא אצל האפוטרופוס הראשי, הוא זה שמנהל אותו.
נורית קורן: אפילו המועצה הייתה שם.
נורית קורן: גם המועצה לכלכלה אחראית לזה.
נורית קורן: כך הכסף לא הולך לאיבוד.
נורית קורן: הוא גם לא נמצא בידיים של גורם שיכול לסכן אותו.