GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: לא תיירות, לא זמן איכות, לא מלון, זה לא מעניין אותנו.
אלי אלאלוף: אמרנו שכדאי שתהיה שקיפות כלפי התייר וכלפי המערכת בכל מה שקשור לנושא הבריאות, לשירותים שמספקים.
אלי אלאלוף: הצענו שעד 2,500 דולר לא צריך לדעת על מבקשים כסף, גם אם זה נוגע לשירותים בריאותיים.
אלי אלאלוף: אמרנו שמעל הסכום הזה צריך לתת שקיפות אפשרית.
אלי אלאלוף: זה היה הדיון כולו.
אלי אלאלוף: אם אתם רוצים לשנות את ההחלטה שלנו, את הפשרה שלנו, תנמקו.
נועה בן שבת: האם ההזמנה צריכה לפרט את כל הצעת המחיר ולצאת מהמוסד הרפואי, או שסוכן תיירות המרפא עושה את ההזמנה, כותב אותה באופן כוללני?
טל נשרי: רק לעניין הצעת המחיר.
נועה בן שבת: לעניין הצעת המחיר וההזמנה.
אלי אלאלוף: ברור שההזמנה היא מבית החולים.
נועה בן שבת: גם השאלה מי נותן.
נועה בן שבת: הבנתי שיש מחלוקת על מי שנותן את ההזמנה, מי מוציא את ההזמנה, מי אומר איזה טיפולים יידרשו.
אלי אלאלוף: רק בית החולים.
מרק כצנלסון: אני הייתי קורא לסעיף הזה "חיסול ענף תיירות המרפא במדינת ישראל".
מרק כצנלסון: אנחנו דיברנו על זה רבות.
מרק כצנלסון: אני חייב לחזור על זה, בשבילנו זה קריטי.
מרק כצנלסון: אם הסעיף הזה עובר כפי שהוא, כשהפשרה של 2,500 דולר לא מקובלת עלינו לחלוטין, מבחינתנו החוק לא רלוונטי.
מרק כצנלסון: אם אני מראה ללקוח כמה כסף אני מרוויח, כמה רווחים אני עושה, העסק שלי לא מתקיים.
מרק כצנלסון: זה לפי כל המודלים הכלכליים.
מרק כצנלסון: בגלל זה הבאנו דוקטור לכלכלה שיסביר את המודלים הכלכליים הקיימים.
מרק כצנלסון: אנחנו פה אור לגויים.
מרק כצנלסון: באים מכל העולם כדי ללמוד על המודל הישראלי.
מרק כצנלסון: באים יפנים, אנגלים, צרפתים.
מרק כצנלסון: ראיינו אותי בלשכת המסחר, שאלו איך הצלחתי להרים ענף תיירות מרפא.
מרק כצנלסון: כל המדינות האלו, כולל טורקיה שהשקיע הון תועפות, כולל דרום קוריאה - רוסיה קצת מתחילה להתרומם, כי היא ראתה שיש זליגה של תיירות מרפא, היא ראתה שנותנים הרבה כסף למדינות אחרות - משקיעות בבתי חולים.
מרק כצנלסון: כשהעסקים העצמאיים של תיירות מרפא בישראל נכנסו לענף בשיווק, במכירות, נתנו את הליווי הנכון, נתנו את הרפואה הכוללנית, דאגו שהחולה לא יוזנח בארץ ובחו"ל.
מרק כצנלסון: הם הצליחו להביא יותר אנשים מכולם.
מיכל בירן: יחד עם העניין הקטן שהושקעו שנים בכוח אדם איכותי, במערכת ציבורית איכותית לעילא ולעילא.
מיכל בירן: קשה לחשוב מה הסיבה המרכזית.
מיכל בירן: אני לא מפקפקת, גם לחברות תיירות המרפא יש חלק בעניין, אבל אם לא הייתה פה מערכת רפואית איכותית, שום שיווק שהייתם עושים - -
עודד פורר: לשיטתך, העובדה שיש עכשיו ירידה בתיירות המרפא בישראל ובמקומות אחרים, היא סימן לכך שמערכת הבריאות שלנו בהתדרדרות.
עודד פורר: אם את אומרת שגורם המשיכה היחידי - -
מיכל בירן: המרכזי.
מיכל בירן: תנאי הכרחי, אבל לא מספק.
מרב מיכאלי: בלי מוצר אין שיווק.
אלי אלאלוף: למה שקיפות זו מילה פסולה במסחר?
יבגני שילמן: השקיפות היא ערך כמעט עליון.
יבגני שילמן: היא לא מתבטאת בחוק המוצע.
יבגני שילמן: יש עוד הרבה ערכים למילה "שקיפות".
יבגני שילמן: זה פופוליסטי.
יבגני שילמן: אני מסכים עם מרק, בהחלט יש לנו מערכת בריאות טובה, מערכת בריאות ציבורית.
יבגני שילמן: אם תסתכלו בסטטיסטיקות, במחקר, בבתי החולים, אין לנו שפע של תיירים מאיטליה, מגרמניה, ממקומות אחרים, רק ממדינות חבר העמים.
יבגני שילמן: זה אומר הרבה.
יבגני שילמן: בזכות העבודה הקשה שלנו והסיכונים שאנחנו לוקחים יום יום צלחנו לשווק ולמתג את מדינת ישראל, את מערכתה הציבורית כיעד מועדף לתיירי מרפא.
יבגני שילמן: הלוואי שמשרד הבריאות יצליח לעשות.
יבגני שילמן: אנחנו עשינו את זה באפס תקציב.
יבגני שילמן: אני מתחבר למילה של מרק.
יבגני שילמן: שקיפות לא רק בזה.
יבגני שילמן: אם החוק יתקבל כלשונו, אני לא אומר שהוא יחוסל, אני לא מאמין במילים האלו, אבל זה יביא אותנו 20 שנים אחורה.
יבגני שילמן: הוועדה צריכה להחליט אם היא רוצה תיירות מרפא או לא רוצה.
יבגני שילמן: אם לא רוצים תיירות מרפא, אפשר "להרוג" אותה בכל מיני צורות.
יבגני שילמן: זו אחת הצורות.
רועי שלם: אני דוקטור לכלכלה.
רועי שלם: נשכרתי על ידי איגוד חברות תיירות המרפא.
רועי שלם: עשינו עבודה כלכלית שנשלחה אליכם.
אלי אלאלוף: נשלחה אלינו אתמול.
רועי שלם: אני מתנצל.
רועי שלם: עשיתי את העבודה יחד עם ד"ר טל מופקדי.
רועי שלם: ביקשו מאיתנו לתת את חוות דעתנו המקצועית, הכלכלית על שתי סוגיות: הפרדת חשבוניות, השקיפות של כמה עולה החלק הרפואי, והסעיף של פיקוח המחירים הפוטנציאלי שנמצא בהצעת החוק.
רועי שלם: כתבנו את דעתנו ב-66 העמודים שהעברנו.
רועי שלם: אתם מבינים שיש גם יתרונות וגם חסרונות בתחום של התיירות הרפואית.
רועי שלם: היתרונות זה להשתמש בהכנסות לטובת מערכת הבריאות, ציוד וכו', לקדם את העצמאות של המוסדות הרפואיים בפריפריה, לייצר תעסוקה גם במעגלים נוספים בענף.
רועי שלם: גם בהיבט התיירותי יש הכנסות מתיירות פנאי, מצליחים אולי לשמר בישראל רופאים מומחים שרוצים להגדיל את ההכנסה שלהם, יש הכנסות למדינה מייצוא שירותים.
רועי שלם: לצד זה יש את החסרונות, שאלה הדברים שאתם מטפלים בהם - אם זה הנושא של אילוצים ומעמסה על מערכת הבריאות איך לעשות את זה כך שזה לא יפגע במטופלים הישראלים, אם זה עיסוק של גורמים לא מקצועיים שמטפלים בתייר לא נכון, אם זה כל מיני בעיות אתיות ורפואיות שדיברתם עליהן ממש לפני רגע כמו אם מעדיפים טיפול של מטופל אחד על מטופל אחר.
רועי שלם: אלה דברים מאוד מאוד חשובים.
רועי שלם: המטרה היא להקטין כמה שיותר את ההשלכות השליליות כדי ליהנות מהיתרונות של תחום התיירות הרפואית.
רועי שלם: שמתם 3 מטרות על בחוק: שמירה על המטופל הישראלי, חיזוק מערכת הבריאות הציבורית, והבטחת טיפול מקצועי ואתי.
רועי שלם: אסור לשכוח שבדומה לכל שאר מדינות העולם ההכנסה העודפת מייצוא שירותים לאותם תיירים זה המוטיבציה העיקרית למדינה לקדם את תחום התיירות הרפואית.
רועי שלם: זה ייצוא כמו כל ייצוא.
רועי שלם: מה היקף התיירות הרפואית האופטימאלי למדינה זה לא חלק מהעבודה שלנו, אבל בעבור כל היקף האינטרס של המדינה זה להגדיל את ההכנסות מהשירותים שניתנים לתייר הרפואי ולמלווים שלו בדרך שתהיה אתית, לא תרמיתית, בדיוק כמו שמוכרים שירותים אחרים.
רועי שלם: כמו שהייתם שמחים שהילטון מוכרים את החדר שלהם ב-3,000 דולר, לא ב-1,000 דולר, כשהכל אתי, הכל על השולחן, הכל נעשה בצורה שהיא לא תרמיתית, אותו דבר גם בתחום התיירות הרפואית.
מיכל בירן: אף אחד לא כופר בזה שזה בסדר שיחייבו את התיירים על יותר.
מיכל בירן: הישראלים משלמים על זה במס הכנסה שלהם.
מיכל בירן: הם מממנים את מערכת הבריאות במס הבריאות שלהם.
נועה בן שבת: שתהיה שקיפות, שהתייר ידע על מה הוא משלם.
רועי שלם: נכון מאוד.
רועי שלם: כשבאנו ולמדנו את הפעילות של אותן חברות תיירות רפואית, ראינו שזה מאוד שונה מהדרך שבה זה מוצג בהצעת החוק.
רועי שלם: הן לא מתווכות פרופר.
רועי שלם: יש להן כמה תפקידים.
רועי שלם: הפעילות שלהן שונה מפעילות של מתווך.
רועי שלם: קודם כל, הן מתכללות את כלל גורמי הרפואה בישראל.
רועי שלם: אפשר לעשות בדיקה במקום אחד, טיפול מסוים במקום אחר.
רועי שלם: לתכלל את המערכת זה משהו שבית חולים לא יכול לעשות בעצמו.
אלי אלאלוף: כל זה לא קשור.
אלי אלאלוף: שייקח מה שהוא רוצה, כמה שהוא רוצה, רק בשקיפות.
רועי שלם: זה נורא חשוב שהם לא מתווכים.
רועי שלם: הם נותנים שירותים כמו קופת חולים.
אלי אלאלוף: אמרנו 2,500 דולר רק בגלל שהם מתווכים?
אלי אלאלוף: לא אמרנו.
אלי אלאלוף: שיעשו מה שהם רוצים, זאת בתנאי שמעל ל-2,500 דולר הם יתנו דיווח.
רועי שלם: בזה שהם מתכללים בין הגורמים השונים בישראל הם מאפשרים להתגבר על כל מיני קשיחויות בתוך המערכת, על עומסים.
אלי אלאלוף: אל תיקח אותנו לכיתה א'.
אלי אלאלוף: דיברנו על השקיפות במה שקשור לבריאות בלבד.
רועי שלם: הפרדת החשבוניות צפויה לפגוע בחברות התיירות הרפואית.
רועי שלם: אפשר להשתכנע מזה מכמה היבטים.
רועי שלם: עצם זה שהן כאן, שהן נלחמות, מוכיח שהן חושבות שההכנסות שלהן ייפגעו.
אלי אלאלוף: עוד לא שילמו לך?
אלי אלאלוף: מה אתם מגן עליהן?
אלי אלאלוף: ביקשנו שלנהג המונית שלוקח את האיש במונית יהיה רשום כמה הוא יכול לחייב.
אלי אלאלוף: אותו דבר ביקשנו פה מול מערכת הבריאות.
אלי אלאלוף: כל מה שקשור לתיירות זו בעיה של התיירות, שיעשו מה שהם רוצים.
אלי אלאלוף: זה כמו נהג מונית, ואני מבדיל אלף הבדלות ברמה ובאנשים, שלוקח בטעות 70 דולר במקום 70 שקל.
אלי אלאלוף: אנחנו מבקשים שאם הוא מבקש מעל ל-2,500 דולר - שייתן דיווח.
אלי אלאלוף: לא ביקשנו שום דבר אחר.
אלי אלאלוף: מה אתם עושים מזה תיאוריות?
עודד פורר: איזה דיווח?
אלי אלאלוף: יש פה בעיה, ההזמנה יוצאת מבית החולים.
מרק כצנלסון: ואם ההזמנה יוצאת מהרופאים?
אלי אלאלוף: הוא מתחייב למשהו.
אלי אלאלוף: הבית חולים אמור לתת.
אלי אלאלוף: יש פיקוח של מערכת הבריאות על בית החולים.
אלי אלאלוף: הוא לא יכול להוציא מתייר או מחולה כלשהו סכום מטורף.
אלי אלאלוף: האינטרס שלנו לדעת שלא לוקחים יותר ממה שצריך מהחולה.
רועי שלם: למה כשצ'ק פוינט מוכרת את התוכנה שלה לחו"ל אתה לא מתערב בזה שהמחיר גבוה יותר מידי עבור התוכנה?
רועי שלם: כי אתה מייצא שירותים, אתה רוצה כמה שיותר הכנסות למדינה.
אלי אלאלוף: אני מייצא שירותים שאני רוצה לבקר אותם.
רועי שלם: כשאתה מפצל את החשבונית, הרבה מהתיירים מקבלים החזרים מצד ג'.
אלי אלאלוף: לא איכפת לי שאחר כך יעשו חשבונית אחרת.
אלי אלאלוף: אתה יודע מה התשובה ללמה באים לפה ומראיינים אותך בצרפתית?
אלי אלאלוף: כי מבינים שכשתהיה מערכת בריאות ברוסיה אז יבואו פחות חולים לפה.
אלי אלאלוף: שישפרו את מערכת הבריאות שלהם.
אלי אלאלוף: הם באים לפה, מוצאים שפה רוסית, מוצאים רופאים מצוינים שבאו מרוסיה וקיבלו תגבור ושיפור תפקוד.
אלי אלאלוף: אל תדאגו, זה גם ירד.
אלי אלאלוף: אנשים לא באים לפה כי טוב להם שם, הם באים כי רע להם שם מבחינה טיפולית.
אלי אלאלוף: אל תאשימו אותם.
אלי אלאלוף: זה נפלא שהגיעה עלייה מדהימה ששינתה את פני המדינה, כולל בבריאות, ושאנחנו יכולים לייצא את הבריאות הזאת למזרח אירופה.
אלי אלאלוף: לא יבואו מצרפת, לא יבואו מארצות הברית.
אלי אלאלוף: כל הסיפור שלא שולחים לנו בגלל בעיה ביטוחית –שטויות.
אלי אלאלוף: אם מערכת הבריאות ברוסיה תשתפר, ואני מאחל להם, יש להם את היכולות ואת הידע, הם לא יבואו יותר לפה, אל תדאג.
רועי שלם: החברות האלו מוכרות חבילה של שירותים.
רועי שלם: אם תפצל את חבילת השירותים הזאת, יהיה קושי לאותם חולים לקבל החזרים של צד ג' על דברים שהם לא רפואיים גרידא.
רועי שלם: ברגע שאתה אומר בצורה מאוד מאוד מפורשת מה החלק הרפואי ומה החלקים האחרים, אתה מעודד את אותם תיירים לבדוק גם דברים נוספים.
אלי אלאלוף: אתה יודע ששם המדינה חשוב?
נועה בן שבת: אתה מדבר על החבילה שבונה התייר.
נועה בן שבת: את מכניס את הנושא הרפואי יחד עם חבילה נוספת.
נועה בן שבת: אנחנו אומרים כאן שצריך לבודד.
נועה בן שבת: כל חבילת התיירות לא צריכה פירוט.
נועה בן שבת: הדבר היחיד שצריך פירוט זאת אותה חבילה רפואית.
נועה בן שבת: חברות הביטוח מממנות את כל החבילה כי מוכרים להן שהכל רפואי?
נועה בן שבת: נותנים להם הכל כחבילה רפואית?
רועי שלם: לא.
רועי שלם: היתרון היחסי של מדינת ישראל זה לא בזה שהמערכת שלנו היא הכי זולה והכי טובה.
רועי שלם: יש מדינות מקבילות, למשל גרמניה, שהן יותר זולות, אולי גם טובות יותר במערכת הבריאות שלהן.
רועי שלם: מוכרים כאן מוצר אחר.
רועי שלם: זה מוצר שהוא חבילה כוללת.
רועי שלם: החבילה כוללת הסעות, כוללת תיאומים.
אלי אלאלוף: מי מונע את זה?
אלי אלאלוף: מה הקשר לעלות הרפואית?
אלי אלאלוף: גם אני התעסקתי בתיירות.
מרק כצנלסון: אנחנו מתעסקים ברפואה יותר מאשר בתיירות.
מרק כצנלסון: הרווחים שלנו הם מרפואה.
אלי אלאלוף: תן לנו פירוט.
מרק כצנלסון: אין בעיה לתת פירוט, אבל פירוט שלנו.
מרק כצנלסון: אנחנו נותנים פירוט עם המחירים שלנו.
מרק כצנלסון: אנחנו לא רוצים שאף אחד ייכנס לכיס של החברות שיושבות פה וישאל כמה הן מרוויחות.
מרק כצנלסון: בוא נבקש מנהג מונית שיגיד כמה הוא מרוויח על כל נוסע.
אלי אלאלוף: קובעים לו.
אלי אלאלוף: זה הבדל מהותי.
נועה בן שבת: בדיון הקודם נתנו לנו דוגמה של שמלה באיזה רשת, את המרכיבים שלה.
נועה בן שבת: האם אתה לא חושב שמבחינה כלכלית יש הבדל בין לקנות שמלה, שלזה יש הרבה מאוד חלופות ופערי המידע מאוד קטנים, לבין טיפול רפואי שלגביו פערי המידע עצומים כי אני לא יכולה לדעת מה הטיפול שאני נדרשת לו, כמה עלות הניתוח, איזה חלקים יש בניתוח?
נועה בן שבת: האם אתה לא חשוב שיש הבדל מהותי בנושא הזה?
רועי שלם: אני מסכים איתך שאת כל הפרטים, וזה גם מה שניסה מרק להגיד, של הפרוצדורות הרפואיות מאוד חשוב לתת.
רועי שלם: החבילות זה מה שגורם להם להרוויח, מה שגורם לישראל לתת משהו שהוא שונה מחו"ל.
רועי שלם: צריך להיות שקופים במה שניתן.
רועי שלם: האינטרס זה להיות מסוגלים למכור חבילות.
מיכל בירן: עמדה מפתיעה יש לי בעניין הזה.
מיכל בירן: אני בעניין הזה עם הסוכנים.
מיכל בירן: התלבטתי עכשיו אם אני קונה חופשה מ"בוקינג" או אצל סוכן נסיעות.
מיכל בירן: מה שמעניין אותי כלקוחה זה המחיר שהציעו לי.
מיכל בירן: לא איכפת לי אם הסוכנת קיבלה ככה או ככה, או אם היא הצליחה להגיע להנחה בגלל שהיא קנתה כמות.
מיכל בירן: מה שמעניין אותי זה כמה אני שילמתי.
נועה בן שבת: למרות פערי המידע?
יואל קובלב: אנחנו מפספסים פה נקודה מאוד חשובה.
יואל קובלב: חלק מהעלות שאנחנו נותנים לתייר זה מהקנייה של השירות.
יואל קובלב: יש לנו סוכן שיושב שם, הוא מקבל אחוזים מסוימים מהשירות.
יואל קובלב: אם אנחנו נגיד למטופל שלנו שהוא ישלם עוד 1,500 דולר לאותו אחד שהפנה אותו אלי, הוא לא יבוא אלי.
יואל קובלב: זה לא נלקח פה בחשבון.
יואל קובלב: נניח שאני מוכר שירותים רפואיים ב-10,000 שקלים.
יואל קובלב: אני יכול לקבל מזה עמלה של 15% מבית החולים.
יואל קובלב: זה נטו העלות שמקבל הסוכן עבור השירות.
יואל קובלב: יש מערך מכירות שעולה כסף, הוא כלול במחיר.
יואל קובלב: אם אנחנו נהיה שקופים, אני חושב שאנחנו פשוט לא נמכור.
מיכל בירן: גם כשאתה קונה בגד ב"קסטרו", לא אומרים לך כמה משלמים לזאת ששאלה אותך אם מישהו עזר לך.
מיכל בירן: בשום מקום אחר אין שקיפות.
יואל קובלב: בדיוק אחד לאחד, אני מסכים עם כל מילה.
עודד פורר: אני מתנגד לסעיף הזה בכל תוקף, אמרתי את זה גם בעבר, וזה מהטעם העקרוני של כלכלה חופשית.
עודד פורר: אני דווקא כן אלך לעניין של התיירות, אפילו לדוגמה שנתנה מיכל.
עודד פורר: שווה בנפשך שאתר "בוקינג" יפרסם בכל הזמנה שאנחנו מזמינים מה העמלה שהוא גובה מבית המלון עבור אותה הזמנה.
עודד פורר: מכל בית מלון הוא לוקח עמלה אחרת.
עודד פורר: לעיתים העמלה הזאת מגיעה ל-20% ו-25% ממחיר חדר המלון שאתה משלם.
עודד פורר: אם אתה תראה את זה, אתה תצא מהאתר, אתה תלך ישירות לאתר של בית המלון ותזמין מולו.
עודד פורר: אתה יודע מה יקרה כשנעשה את זה?
עודד פורר: חברת "בוקינג" תיסגר.
עודד פורר: כשחברת "בוקינג" תיסגר, כבר לא יהיה מישהו שירכז לך את כל המלונות תחת מקום אחד, לא יהיה מי שישווה לך את מחירי החדרים, אתה תצטרך לשבת ולעבור אתר אתר.
מיכל בירן: יש בתי מלון שלא נמצאים.
עודד פורר: נכון, יכול להיות שיש בתי מלון שאני לא יודע שהם קיימים.
עודד פורר: אנחנו נמצאים בעולם פתוח וחופשי.
עודד פורר: אותו תייר רפואי יכול לפנות לסוכן בגרמניה, לסוכן באנגליה או לסוכן בארץ.
עודד פורר: כל אלה שיושבים פה מתחרים אחד בשני.
עודד פורר: תאר לך שהיא תדע כמה הוא מרוויח, שהוא ידע כמה הוא מרוויח, מה החישובים הכלכליים שלו.
עודד פורר: מי שצריכה לדעת כמה הם מרוויחים זה רשות המיסים.
נועה בן שבת: אם אני רוצה חדר במלון מסוים, בעיר מסוימת, אני יכולה להרים טלפון לאותו מלון ולנסות לברר.
נועה בן שבת: אם אין פה את פערי המידע - -
מרק כצנלסון: את יכולה.
נועה בן שבת: אני יכולה להתקשר לבית החולים?
מרק כצנלסון: לכל בית חולים.
מרק כצנלסון: ודאי.
נועה בן שבת: אני יכולה לראות במחירון משרד הבריאות שטיפול בשריר כזה וכזה עולה כך וכך?
יואל קובלב: המחירון קיים במשרד הבריאות.
מרב מיכאלי: אני רק רוצה להצטרף לחבריי בעניין הזה.
טל נשרי: אני מבקשת להסתייג רק מדבר אחד, מההגדרה של חברת תיירות מרפא כסוג של קופת חולים.
טל נשרי: קופת חולים זה דבר שניתן בו שירות על ידי רופאים בלבד, לא על ידי סוכני תיירות מרפא.
טל נשרי: כל הזמן יש את הטענה הזאת כאילו יש פה איזה שהוא גורם רפואי מתכלל.
טל נשרי: זה לא גורם רפואי מתכלל.
טל נשרי: אין ולא יהיה פיקוח על חברות תיירות מרפא שירצו להכניס רופא.
עודד פורר: סוכני המכירות של קופות החולים הם רופאים?
טל נשרי: אם אתם רוצים שסוכני תיירות מרפא יהיו רק רופאים, זאת אופציה שאנחנו בהחלט יכולים לבדוק.
טל נשרי: אנחנו לא אוסרים על חברת תיירות מרפא לתת שירותים נוספים, כולל של רופא מתכלל.
טל נשרי: אנחנו לא מחייבים את זה במסגרת הצעת החוק.
שי סומך: אני מבין מה רוצים חברי הכנסת, אבל אני בכל זאת רוצה להביע את עמדתי.
שי סומך: לב העניין זה התיווך, כל השאר זה מעטפת.
שי סומך: המעטפת חשובה, אבל היא מעטפת.
שי סומך: לב העניין הוא התיווך בשירות שניתן.
שי סומך: דווקא שוק חופשי מתבסס על שקיפות ועל גילוי מידע.
שי סומך: הנוסח כאן הוא הדבר הנכון.
שי סומך: השירות המרכזי שמתווך כאן צריך להיות שקוף לתייר.
שי סומך: זה נכון, זה יוריד את הרווחים של סוכני תיירות המרפא.
מיכל בירן: באיזה מוצר זה קורה?
שי סומך: בתיווך דירות זה קורה.
שי סומך: בתיווך דירות אתה יודע מה מחיר הדירה, אתה יודע מה מחיר התיווך.
שי סומך: כבר היינו בהרבה דיונים שכשניסו לעשות רגולציה איימו שהחברות ייסגרו.
שי סומך: את "לבנת פורן" ואת "זכותי" ליוויתי.
שי סומך: הן לא נסגרו.
אלי אלאלוף: זה לא אותו דבר.
אלי אלאלוף: הם לא מכבדים את החוק.
שי סומך: בכל נוסח שלא יהיה צריך שתהיה שקיפות לגבי החלקים הרפואיים של ההזמנה.
אלי אלאלוף: רוצים עוד שאלות אליך.
אלי אלאלוף: היועצת המשפטית פותחת.
נועה בן שבת: תיארת את מודל ההכנסות של חברות תיירות המרפא כאילו יש להן שני מודלים.
נועה בן שבת: אתה אומר שיש מודל שההכנסות הן באמצעות גבייה עקיפה, יש מודל של מסלול גבייה ישירה.
נועה בן שבת: האם המצב בישראל הוא כזה שהסוכנות מקבלת גם עמלה מהמוסד וגם ישירות מהתייר?
רועי שלם: יש מקומות שמקבלים גם מזה וגם מזה.
נועה בן שבת: אמרת שיש פה עלויות, שהעלויות מועמסות בכל מיני צורות.
נועה בן שבת: לא זה המודל.
נועה בן שבת: המודל הוא שבתי החולים גוזרים מתוך התעריף הקיים את העמלה של הסוכנות לתיירות מרפא, כאשר בנוסף לזה הסוכנים מקבלים מתיירי המרפא.
רועי שלם: עבור זה שהם מוכרים שירותים נוספים, ועבור התיווך פרופר.
נועה בן שבת: זה קצת משנה את תמונת המצב.
נועה בן שבת: זה שהמודל הוא מודל משולב משנה את האילוצים שאתה מתאר פה.
רועי שלם: למה זה משנה?
נועה בן שבת: דיברת על מי ישלם לסוכן תיירות מרפא את כל העלויות שלו על הגיוס בחו"ל.
נועה בן שבת: יש פה סוכנים שמשולמים מהמוסד.
נועה בן שבת: יכול להיות שזה אפילו פר טיפול, יכול להיות אפילו שזה אחוזים מעלות הטיפול, בלי קשר לטיפול שבפועל הוא השקיע.
מיכאל צ'יגירינסקי: בתי החולים נותנים לפעמים הנחה על טיפול מסוים, לא על כל הטיפולים.
מיכאל צ'יגירינסקי: לפעמים הם רוצים לקדם מוצר מסוים, איזו שהיא בדיקה מסוימת.
מיכאל צ'יגירינסקי: זו הנחה שהם נותנים.
מיכאל צ'יגירינסקי: זו לא עמלה שהם משלמים לנו.
מיכאל צ'יגירינסקי: זו הנחה שאנחנו מקבלים.
מיכאל צ'יגירינסקי: בתי החולים משנים את זה לפי הצורך.
נועה בן שבת: בית החולים לא משלם עמלה לתייר מרפא?
מיכאל צ'יגירינסקי: מחלקת אונקולוגיה ילדים באיכילוב מקבלת ילדים ישירות לבית חולים, מטפלת בהם ישירות, בלי התערבות של תיירות מרפא.
מיכאל צ'יגירינסקי: בית החולים מבקש לעשות את זה כך.
מיכאל צ'יגירינסקי: בכל בית חולים זה אחרת.
מיכאל צ'יגירינסקי: הוא משלם עמלה למי שמפנה אליו את המטופלים.
מיכאל צ'יגירינסקי: זה די נדיר.
מיכאל צ'יגירינסקי: ברוב המקרים אנחנו קונים מספק השירותים.
מיכאל צ'יגירינסקי: אנחנו לא מתווכים.
מיכאל צ'יגירינסקי: אנחנו עושים משהו אחר, ממש משהו אחר.
מיכאל צ'יגירינסקי: יש לנו רופאים שבונים תכנית טיפולים, הם כל יום רואים את החולה.
מיכאל צ'יגירינסקי: אנחנו לוקחים את הרופאים.
מיכאל צ'יגירינסקי: יש לנו רופאים במשכורת.
נועה בן שבת: הם גם מטפלים בחולים?
מיכאל צ'יגירינסקי: הם גם מטפלים בחולים.
נועה בן שבת: זה סיפור אחר.
נועה בן שבת: אנחנו מבינים שרוב החולים לא באים לקליניקה שיושבת בסוכנות שלך, הם מגיעים לבית חולים, למכון, למרפאה, לרופא מחוץ לסוכנות.
מיכאל צ'יגירינסקי: לא נכון.
מיכאל צ'יגירינסקי: לרוב הסוכנויות שיושבות פה יש רופא.
נועה בן שבת: אם הרופא שלך הוא פנימאי, אתה לא תקבל מישהו שהוא אונקולוגי, מישהו שהוא אורטופדי.
מיכאל צ'יגירינסקי: אני לוקח רופא שמתמחה בתחום מסוים.
מיכאל צ'יגירינסקי: הוא מטפל בחולה הספציפי.
טל נשרי: מה זה "מטפל"?
טל נשרי: מבצע בו פרוצדורה רפואית?
מיכאל צ'יגירינסקי: כימותרפיה זה רק בבתי חולים.
מיכאל צ'יגירינסקי: הוא נותן ייעוץ, הוא נותן מרשמים.
מיכאל צ'יגירינסקי: הוא עושה את מה שעושה רופא משפחה בקופת חולים.
נועה בן שבת: נטען שישראל היא לא הראשונה שמחוקקת.
נועה בן שבת: הפנו אותנו לגרמניה.
נועה בן שבת: ביקשנו ממחלקת המחקר המשפטי שלנו לברר מה קורה בגרמניה.
נועה בן שבת: התברר שבגרמניה יש הוראות שאוסרות על מתן או לקיחת שוחד במסגרת שירותים רפואיים.
נועה בן שבת: בעבר הם חלו רק על מי שהועסק בבתי חולים ציבוריים, לא על רופאים שפעלו במסגרת שירותי רפואה פרטיים.
נועה בן שבת: אחד מהסעיפים מטיל אחריות פלילית על עובדי מגזר הבריאות בגין לקיחת שוחד.
נועה בן שבת: הדבר הזה יכול להיות רלוונטי אם אנחנו מדברים על סוכן שנמצא בתוך מגזר הבריאות ונותן עדיפות - מה שאנחנו מבקשים שלא יהיה - וגם לגבי סוכן תיווך שמקבל תשלום או פרמיה ממרפאה או ממוסד רפואי עבור הפניית חולים לטיפול אצלם כחלק מההסכם של שירותי התיווך בין הסוכן לבין המרפאה או המוסד הרפואי.
נועה בן שבת: אלה שני המקרים שבהם יכולה להיות עבירה פלילית בגרמניה.
אלי אלאלוף: מה זה אומר לגבינו?
נועה בן שבת: זה מאיר באיזה שהוא אור כמה שאלות שעלו פה במהלך הדיונים.
נועה בן שבת: דיברנו על כך שסוכן תיירות המרפא מקבל עמלה מבית החולים.
נועה בן שבת: אנחנו רואים עכשיו שהוא מקבל עמלה.
נועה בן שבת: יכול להיות שהוא מקבל עמלה מבית החולים ועמלה מהחולה.
נועה בן שבת: הוא לא מגלה לחולה.
נועה בן שבת: דיברנו בדיונים קודמים על אם הוא צריך לגלות לחולה שהוא מקבל עמלה, כאשר יכול להיות שבגלל העמלה הגבוהה שהוא מקבל ממוסד פלוני הוא מפנה למוסד הזה את תייר תיירות המרפא.
נועה בן שבת: זו שאלה אחת.
נועה בן שבת: אנחנו רואים שזה בא במערכת השיקולים של התייר.
נועה בן שבת: דבר שני קשור לכל הנושא של זמינות התורים, הפעילות, אפילו השכר הדיפרנציאלי, עד כמה אנחנו רואים כלגיטימי שהכנסת הכסף תשפיע על השיקולים הרפואיים בטיפול.
נועה בן שבת: זו נקודה שאני חושבת שחשוב לזכור אגב הטיפול.
דניס משקו: המטרה שלנו היא לתת את השירות המירבי והכי טוב.
דניס משקו: חשוב להבין שאנחנו כן שקופים עם המטופלים שלנו - אם זה לגבי הרופאים שהם מגיעים אליהם, אם זה לגבי כל הפרוצדורות ההתחלתיות שהם מתחילים איתן.
דניס משקו: המטרה שלנו היא שהאנשים יהיו מרוצים, שיהיו תוצאות טובות.
דניס משקו: אנחנו עובדים קרוב לעשור.
דניס משקו: אם האנשים לא היו מקבלים את השירות הטוב ביותר והתוצאות הטובות ביותר, אף אחד לא היה מגיע אלינו.
דניס משקו: זה חשוב להבין.
דניס משקו: לגבי העמלות של בתי חולים.
דניס משקו: אתם צריכים להבין, זה או עמלה מבית החולים, או עמלה מהמטופל.
דניס משקו: אין ביחד.
אלי אלאלוף: איך אנחנו יודעים שזה רק זה או רק זה, לא שניהם?
דניס משקו: קל מאוד לבדוק מול כל בית חולים.
דניס משקו: כשאנחנו באים לבית החולים עם המטופל בפעם הראשונה, בית החולים קולט אותו כגורם מממן, כגורם עמלה.
דניס משקו: קל מאוד לבדוק את זה.
דניס משקו: אין גם וגם.
דניס משקו: או שאני משלם עבורו, או שהוא משלם לבית החולים ואני מקבל עמלה.
דניס משקו: כל המידע הזה פתוח, אפשר לבדוק אותו.
טל נשרי: איך בית החולים יכול לדעת שלא גבית עמלה גם מהמטופל?
דניס משקו: תחום התיירות מרפא בארץ נמצא בבעיה מאוד גדולה.
דניס משקו: אנחנו כמעט שנתיים נלחמים על הישרדות מול מדינות מתפתחות כמו טורקיה, הודו, דרום קוריאה.
דניס משקו: בשנה האחרונה נסעתי להודו ולטורקיה.
דניס משקו: הודו שילמה על הטיסה שלי, על המלון שלי, על הזמן שלי, וזה רק כדי שאני והנציגה שלי נגיע לשם ונשמע מה יש להם.
דניס משקו: היה כנס ענק.
דניס משקו: אנחנו היינו הנציגים היחידים מישראל.
דניס משקו: היה כנס של קרוב ל-50 מדינות.
דניס משקו: כל ההגעה של הנציגים הייתה ממומנת על ידי ממשלת הודו.
דניס משקו: המדינות תומכות בתיירות מרפא, הן מנסות לפתח את זה.
דניס משקו: אי אפשר להתעלם מזה שאנחנו אלה שפיתחנו את המשאב הזה.
דניס משקו: כמו שהחבר שלי פה אמר, אף אחד לא מגיע לפה מאיטליה או מצרפת.
דניס משקו: מגיעים רק מחבר העמים.
דניס משקו: כל זה רק בזכותנו.
דניס משקו: קשה להסביר לאנשים כמה כסף, זמן ומשאבים אנחנו משקיעים בנושא הזה.
אלי אלאלוף: כדאי להיות צנוע.
אלי אלאלוף: זה גם בזכותכם.
דניס משקו: כבוד היושב-ראש, זה רק בזכותנו, כי כשאנחנו התחלנו בפעילות הזאת אף אחד לא ידע שיש במדינה הזאת משאב אדיר.
אלי אלאלוף: היית יכול לפתח דבר כזה גם בזכות זה שהייתה לנו עלייה מרוסיה.
אלי אלאלוף: היא הביאה אנשים מצוינים שיודעים את השפה.
אלי אלאלוף: הם קיבלו עוד משהו מהמדינה.
אלי אלאלוף: זה לא רק בזכותכם.
אלי אלאלוף: צניעות לא תזיק.
דניס משקו: אפשר לבדוק את זה, הנתון הוא גלוי.
דניס משקו: מגיעים אלינו מחבר העמים, לא מגיעים ממדינות אחרות.
דניס משקו: יש בעולם שני סוגים של תיירות מרפא.
דניס משקו: יש תחום של תיירות מרפא בארצות הברית, שאנשים מחפשים רפואה יותר זולה, לא בהכרח רפואה יותר טובה, ויש תיירות מרפא כמו אצלנו, שאנשים מגיעים לקבלת טיפול מציל חיים ותקווה אחרונה.
דניס משקו: יש עוד תחום מאוד חשוב שלדעתי אנחנו לא מתייחסים אליו.
דניס משקו: אנחנו מייצרים שגרירים למדינה שלנו.
דניס משקו: אנחנו לא רק בשביל להרוויח כסף.
דניס משקו: אתה יכול לעבוד על בן אדם אחד, על בן אדם שני.
דניס משקו: הבן אדם השלישי כבר לא יגיע.
אלי אלאלוף: יש פה נציג ממשרד התיירות?
אלי אלאלוף: אני לא זוכר שפעם היה נציג ממשרד התיירות.
דניס משקו: חבל מאוד שלא מגיעים.
דניס משקו: המטרה האישית שלי כציוני ופטריוט זה שכל מטופל וכל בן אדם שמגיע אלינו ירגיש שהוא הגיע למדינה שדואגת לו.
דניס משקו: אתם יודעים שלעבוד מול בתי חולים ממשלתיים וגורמים ממשלתיים זה לא קל.
דניס משקו: לפעמים אנחנו מחכים לעמלות קרוב ל-6,7, ו-8 חודשים.
אלי אלאלוף: למה אתה ממשיך לעבוד איתם?
דניס משקו: יש אילוצים.
דניס משקו: כשמדובר בילדים אונקולוגים, המטופל מחויב על ידי בית החולים להפקיד 50,000 דולר.
דניס משקו: אין לנו כל נגיעה לכסף שלו, הוא משלם ישירות.
דניס משקו: מצד שני, בכל ביקור שלו אצל רופא אנחנו מלווים אותו.
דניס משקו: אנחנו מוציאים כל מסמך.
דניס משקו: כשאומרים שאנחנו מתווכים, זה ממש פוגע.
דניס משקו: אנחנו לא מתווכים שמגיעים ומראים דירה בת 5 חדרים.
דניס משקו: אנחנו מתעסקים ברפואה.
דניס משקו: אנחנו מתאמים כל ביקור שלו, כל בדיקת דם שלו.
דניס משקו: אתה צריך להבין מה העבודה שלנו.
דניס משקו: בכל בית חולים יש קודים לבדיקת דם.
דניס משקו: לפעמים אנחנו ממתינים 5 שעות בשביל להשיג קודים.
אלי אלאלוף: אני מבקש להתקדם עם החוק.
נועה בן שבת: הייתה לנו סוגיה של סוכני תיירות מרפא בחו"ל.
נועה בן שבת: הכיוון שהוועדה הובילה אליו היה שהם יוכלו להיות רק תושבי ישראל.
נועה בן שבת: זה דבר שיקל מבחינת בדיקת הרישום הפלילי.
נועה בן שבת: אני מבינה שמשרד הבריאות מבקש לשקול את הדבר הזה.
טל נשרי: אנחנו חשבנו שלא נכון להגביל את הנושא של תיירות מרפא רק לתושבי ישראל.
טל נשרי: יש חברות בינלאומיות שעוסקות בתחום הזה.
טל נשרי: יש חברות שלא עוסקות בתיירות מרפא רק בישראל.
טל נשרי: אני חושבת שמערכת הבריאות הייתה שמחה שהן גם יפנו מטופלים לישראל.
טל נשרי: כשקבענו את הכללים מי יכול להיות סוכן במדינת ישראל, קבענו כללים מאוד מאוד בסיסיים.
טל נשרי: זה צריך להיות מישהו שהוא בן 21, בלי עבר פלילי.
נועה בן שבת: והוא לא עובד מוסד רפואי.
טל נשרי: זה כבר ברמה הערכית.
טל נשרי: יש הפרדה במערכת הבריאות בין עובדי מערכת הבריאות לבין מי שהוא סוכן.
אלי אלאלוף: הוא לא יכול להיות גם זה וגם זה.
מרק כצנלסון: מאוד קל להחליט ולקבל עמדה.
מרק כצנלסון: קיבלנו פה הסבר מאוד נכון, עמוק ואמיתי על איך עובדת חברה לתיירות מרפא.