GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נועה בן שבת: (א) הממונה יחליט, לאחר ששקל את הטענות שנטענו לפי סעיף 57, אם להטיל הממונה על המפר עיצום כספי, ורשאי הוא להפחית את סכום העיצום הכספי, לפי הוראות ודרישת סעיף 60.
נועה בן שבת: תשלום (ב) החליט הממונה לפי הוראות סעיף קטן (א) –
נועה בן שבת: העיצום הכספי ( בפרק זה – דרישת תשלום), שבה יציין, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן ואת התקופה לתשלומו;
נועה בן שבת: בדרישת התשלום או בהודעה, לפי סעיף קטן (ב), יפרט הממונה את נימוקי החלטתו.
נועה בן שבת: באותו סעיף, יראו את ההודעה על כוונת חיוב, בתום אותה תקופה, כדרישת תשלום שנמסרה למפר במועד האמור.
נועה בן שבת: אני מניחה שבסעיף 59 יש לכם תיקונים.
לילך וגנר: הייעוץ המשפטי שאל ממתי רואים את ההפרה כנמשכת.
לילך וגנר: עדכנתי בסעיף הקודם שאנחנו סבורים שהמועד הוא מועד ההפרה, לא מועד ההודעה.
לילך וגנר: לגבי הסכום, משרד בריאות צריך להגיד לנו אם הסכום הזה הוא סכום ריאלי להפרות נמשכות, ומה הן ההפרות הנמשכות הרלוונטיות.
נועה בן שבת: הפרה נמשכת 59.
נועה בן שבת: (א) בהפרה נמשכת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, החלק והפרה חוזרת החמישים שלו לכל יום שבו נמשכת ההפרה.
נועה בן שבת: (ב) בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, סכום השווה לעיצום הכספי כאמור; לעניין זה, "הפרה חוזרת" – הפרת הוראה מההוראות כאמור בסעיף 55, בתוך שנתיים מהפרה קודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי.
לילך וגנר: אנחנו רצינו להשאיר את הסיפא "או שבשלה הורשע", כי לפעמים הפרה רגולטורית נבלעת בהפרה פלילית, למשל בעבירה של קבלת דבר במרמה.
לילך וגנר: הסיפא נדרשת בהקשר הזה.
לילך וגנר: אם כבר הוגש כתב אישום על עבירה שמהווה גם הפרה, לא יגישו עיצום כספי עליה.
נועה בן שבת: אנחנו הצענו להוריד את הסיפא "או שבשלה הורשע", כי לא הבנו איפה יש הרשעות.
נועה בן שבת: בחוק הזה אין ענישה פלילית על הסוכנים הרשומים.
אלי אלאלוף: בסוף אתם לא מורידים.
נועה בן שבת: נכון, זה נשאר.
נועה בן שבת: סכומים 60.
נועה בן שבת: (א) הממונה אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים מופחתים הקבועים בפרק זה, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).
נועה בן שבת: (ב) השר בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם ניתן יהיה להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכום הקבוע בפרק זה, ובשיעורים שיקבע.
נועה בן שבת: אלו אותן תקנות הפחתה שאנחנו רואים בכל הוראה לעיצומים כספיים.
אלי אלאלוף: זה מנגנון שמופעל אחרי ההרשעה?
נועה בן שבת: נקבע כבר שיש הפרה, כאשר בכל זאת מפעילים מנגנון של הפחתת עיצום כספי בנסיבות מסוימות.
נועה בן שבת: לפעמים מדובר על אם הוא תיקן את ההפרה, לפעמים מדובר על מחזור עסקאות.
נועה בן שבת: יש כל מיני הוראות הפחתה מקובלות.
נועה בן שבת: צריך לראות אם הן יתאימו כאן.
נועה בן שבת: סכום מעודכן 61.
נועה בן שבת: (א) העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום, של העיצום ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני הממונה, כאמור בסעיף 57 – ביום מסירת הכספי ההודעה על כוונת חיוב; הוגש ערעור לבית המשפט לפי סעיף 65 ועוכב תשלומו של העיצום הכספי לפי אותו סעיף בידי הממונה או בית המשפט, יהיה העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערעור.
אלי אלאלוף: יש שיטת עדכון קבועה במערכת המשפט.
נועה בן שבת: היא מקובלת בהסדרים האלה של עיצום כספי.
נועה בן שבת: (ב) סכום העיצום הכספי הנקוב בסעיף 55 יתעדכן ב-1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ביום העדכון בשנה שקדמה; הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים; לעניין זה, "מדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
נועה בן שבת: ג) הממונה יפרסם הודעה על סכום העיצום הכספי המעודכן לפי סעיף קטן (ב) ברשומות ובאתר האינטרנט של המשרד.
נועה בן שבת: המועד 62.
נועה בן שבת: המפר ישלם את העיצום הכספי בתוך 30 ימים מיום מסירת דרישת לתשלום התשלום כאמור בסעיף 58.
נועה בן שבת: העיצום הכספי הפרשי 63.
נועה בן שבת: לא שילם המפר עיצום כספי במועד, ייווספו על העיצום הכספי, לתקופת הצמדה וריבית הפיגור, הפרשי הצמדה וריבית כהגדרתם בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ"א-1961 (בפרק זה – הפרשי הצמדה וריבית), עד לתשלומו.
נועה בן שבת: גביה 64.
נועה בן שבת: עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה, ועל גבייתו תחול פקודת המסים (גבייה).
נועה בן שבת: במקום פקודת המסים (גבייה).
נועה בן שבת: ערעור 65.
נועה בן שבת: (א) על החלטה סופית של הממונה לפי פרק זה ניתן לערער לבית משפט השלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום; ערעור כאמור יוגש בתוך 30 ימים מיום שנמסרה ההחלטה.
נועה בן שבת: (ב) אין בהגשת ערעור לפי סעיף קטן (א) כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הסכים לכך ממונה או שבית המשפט הורה על כך.
נועה בן שבת: ג) החליט בית המשפט, לאחר ששולם העיצום הכספי לפי הוראות פרק זה, לקבל ערעור שהוגש לפי סעיף קטן (א), והורה על החזרת סכום העיצום הכספי ששולם או על הפחתת העיצום הכספי, יוחזר העיצום הכספי או כל חלק ממנו אשר הופחת, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו עד יום החזרתו.
נועה בן שבת: פרסום 66.
נועה בן שבת: (א) הטיל הממונה עיצום כספי לפי פרק זה, יפרסם באתר האינטרנט של המשרד את הפרטים שלהלן, בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול דעתו
עיצום כספי: דבר הטלת העיצום הכספי;
עיצום כספי: סכום העיצום הכספי שהוטל;
עיצום כספי: העיצום ושיעורי ההפחתה;
עיצום כספי: שמו של המפר.
עיצום כספי: אנחנו מניחים שמדובר תמיד במוסד רפואי.
עיצום כספי: שמו של המפר יהיה שם המרפאה.
טל נשרי: שם המוסד הרפואי.
נועה בן שבת: (ב) הוגש ערעור לפי סעיף 65, יפרסם הממונה את דבר הגשת הערעור ואת תוצאותיו, בדרך שבה פרסם את דבר הטלת העיצום הכספי.
נועה בן שבת: ג) על אף האמור בסעיף זה, לא יפרסם הממונה פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלמסור לפי סעיף 9(א) לחוק חופש המידע, התשנ"ח-1998, וכן רשאי הוא שלא לפרסם פרטים לפי סעיף זה שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי סעיף 9(ב) לחוק האמור.
נועה בן שבת: ד) פרסום לפי סעיף זה יהיה לתקופה של ארבע שנים.
נועה בן שבת: ה) השר רשאי לקבוע דרכים נוספות לפרסום הפרטים האמורים בסעיף זה.
נועה בן שבת: נזכיר שמטרת הפרסום היא לאפשר מעקב אחרי שיטתיות או עקביות הטלת העיצומים הכספיים, כדי שאנשים ידעו מה ההפרה, מה הוטל, איזה הפחתות נעשו בעקבות זה.
נועה בן שבת: עיצום כספי 67.
נועה בן שבת: על מעשה אחד המהווה הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות בשל הפרה בסעיף 55 ושל הוראה מההוראות לפי חוק אחר, לא יוטל יותר מעיצום כספי לפי חוק זה אחד.
נועה בן שבת: ולפי חוק אחר אנחנו לא יודעים כרגע על איזה חוק ההפרה יכולה להיות הפרה שלו.
נועה בן שבת: אני חושבת שאין לכם כרגע עיצומים כספיים על מוסדות רפואיים.
טל נשרי: אין לנו.
נועה בן שבת: זו הוראה חדשה.
נועה בן שבת: שמירת 68.
נועה בן שבת: (א) תשלום עיצום כספי לפי פרק זה לא יגרע מאחריותו הפלילית של אדם בשל אחריות הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות בסעיף 55, המהווה עבירה.
נועה בן שבת: פלילית יש לכם דוגמאות לכזה דבר?
לילך וגנר: את מה שנתתי קודם.
לילך וגנר: בכוונה כתבנו עבירה, שזו עבירה לפי כל דין.
לילך וגנר: העבירות האלו יכולות להיות עבירות מרמה או עבירות כלליות של חוק העונשין שיחולו גם בהקשרים האלה.
נועה בן שבת: (ב) שלח הממונה למפר הודעה על כוונת חיוב בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא יוגש נגדו כתב אישום בשל אותה הפרה, אלא אם כן התגלו עובדות חדשות, המצדיקות זאת.
נועה בן שבת: ג) הוגש נגד אדם כתב אישום בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא ינקוט נגדו הממונה הליכים לפי פרק זה בשל אותה הפרה, ואם הוגש כתב האישום בנסיבות האמורות בסעיף קטן (ב) לאחר שהמפר שילם עיצום כספי, יוחזר לו הסכום ששולם, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלום הסכום עד יום החזרתו.
פרק ז': מינוי מפקחים 51.
פרק ז': (א) השר יסמיך, מבין עובדי משרדו, מפקחים שיהיו נתונות להם הסמכויות לפי סעיף 52 (בפרק זה –מפקחים); הודעה על ההסמכה תפורסם ברשומות.
פרק ז': (ב) לא יוסמך מפקח לפי הוראות סעיף קטן (א) אלא אם כן מתקיימים לגביו
כל אלה: הוא לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה, הוא אינו ראוי, לדעת השר, לשמש מפקח;
כל אלה: לפי פרק זה, כפי שהורה השר;
כל אלה: סמכויות פיקוח 52.
כל אלה: (א) לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה, רשאי מפקח –
כל אלה: לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו;
כל אלה: ביצועו של חוק זה; בפסקה זו, "מסמך" –לרבות פלט, כהגדרתו בחוק המחשבים, התשנ"ה-1995;
כל אלה: טיפול רפואי בתיירי מרפא, ובלבד שלא ייכנס למקום המשמש למגורים בלבד אלא על פי צו של בית משפט או בשעה סבירה ובתיאום מראש, אם ניתנה לכך הסכמה בכתב של בגיר המחזיק בנכס.
כל אלה: השאלה אם לא צריכה להיות פה התייחסות גם לכניסה למקום שמשמש סוכני תיירות מרפא, למשרד של סוכן תיירות מרפא.
כל אלה: אמנם אתה יכול לדרוש ממנו את המסמכים, את המידע, את תעודת הזהות, אבל השאלה אם אתה יכול בכלל להיכנס.
טל נשרי: אני חושבת שהסמכויות האלו ניתנו לתובע ולחוקר לפי פרק המשמעת של הסוכנים.
טל נשרי: אני לא חושבת שצריך את זה לסמכויות מפקחים.
נועה בן שבת: זה לא לשם פיקוח, זה רק אם יש קובלנה.
נועה בן שבת: ומה אם אין קובלנה?
נועה בן שבת: השאלה אם המפקח לא יכול להיכנס ולבקש מסוכן תיירות המרפא לראות שהוא מנהל רישומים.
נורית קורן: השאלה אם למפקח יש תעודה שאומרת שהוא יכול להיכנס לכל מקום.
נועה בן שבת: הוא לא יכול להיכנס לכל מקום, רק למקום שניתן בו טיפול רפואי.
טל נשרי: בסעיף (ב) כתוב שהוא צריך להגיע רק כשהוא עונד תג ויש בידו תעודה חתומה בידי השר.
נועה בן שבת: זאת אומרת, אתם לא מאפשרים כניסה של מפקחים למשרדים או לסוכנויות המרפא.
טל נשרי: לא חשבנו שיש בזה צורך, אבל אנחנו לא מתנגדים להוסיף את זה.
שי סומך: הבעיה היא עם הסוכנים הלא חוקיים.
טל נשרי: יכול להיות שהבעיה יכולה להתעורר רק לגבי מי שפועל בתיווך לעניין תיירות מרפא והוא לא סוכן רשום, שאז הדין המשמעתי לא חל, ההוראות האחרות כן חלות.
טל נשרי: זו ממש עבירה פלילית.
טל נשרי: יכול להיות שכדאי לתת סמכות למפקח להיכנס בהקשר הזה.
עודד פורר: זה יוצר מצב אבסורדי שבו יכול להיכנס כל אדם.
לילך וגנר: אמנם אני לא מומחית גדולה בסמכויות פיקוח, אבל למיטב הבנתי כשמדובר בעבירה פלילית, היא נחקרת על ידי המשטרה.
לילך וגנר: אם אני מדברת על סוכן שפועל בלי רישום, העבירה הפלילית שעשינו, ממילא מפקח לא יכול לבדוק את זה, זו סמכות של המשטרה.
לילך וגנר: סמכויות הפיקוח נועדו לצרכים האחרים של החוק, למשל לעיצומים הכספיים.
לילך וגנר: העיצומים הכספיים מתייחסים לסמכויות הרלוונטיות לגבי המוסדות.
שי סומך: צריך לבדוק את זה עם מי שמטפל בפיקוח.
אלי אלאלוף: הייעוץ המשפטי ומשרד המשפטים, תחליטו ביניכם.
מרק כצנלסון: בתור אגודה נעביר בשמחה למשרד הבריאות ולכל הגורמים המקצועיים את הגופים, את הארגונים הלא רשומים, את החאפרים למיניהם.
עודד פורר: תעביר גם את הרשומים.
עודד פורר: מה, אתה תעביר את מי שבא לך?
מרק כצנלסון: מי שטוב – בשמחה, אבל גם את מי שעובר על החוק.
מרק כצנלסון: זה חלק מהעבודה שלנו.
אלי אלאלוף: אני לא יודע אם אתה צודק.
עודד פורר: אני לא חושב שזה מתפקידך.
אלי אלאלוף: אל תתנדבו לעשות את זה.
מרק כצנלסון: נכון, אני מסכים איתכם.
אלי אלאלוף: מערכת החוק תהיה מספיק חזקה כדי להגיע לאיפה שהיא צריכה.
נועה בן שבת: (ב) מפקח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי פרק זה, אלא בעת מילוי
שניים אלה: הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו;
שניים אלה: סמכויותיו של מפקח, שאותה יציג על פי דרישה.
שניים אלה: לפני שנעבור להוראות השונות שמופיעות בפרק האחרון, בפרק י', האם אתם רוצים לדבר על הסיכומים העקרוניים שדובר עליהם?
טל נשרי: מוסד רפואי, כשהוא רוצה לטפל בתייר מרפא, הוא צריך להוציא הזמנה בכתב.
טל נשרי: אחד מהסעיפים שעורר מחלוקת בסוגיה הזאת זה הסעיף של הצעת המחיר וההזמנה בכתב.
טל נשרי: ההצעה שלנו היא שבמקום שהמוסד הרפואי יכתוב את הצעת המחיר, מוסד רפואי ציבורי יצטרך לכתוב למטה שהמחירים במוסד הרפואי הציבורי כפופים למחירון משרד הבריאות שמפורסם באתר משרד הבריאות, בכתובת הזאת והזאת.
טל נשרי: תייר מרפא שחשוב לו לדעת מה הם תעריפי המקסימום יוכל להיכנס לבדוק ולדעת.
טל נשרי: לא תהיה חובה לציין את הצעת המחיר בפועל של המוסד הרפואי.
טל נשרי: זו ההצעה הראשונה שלנו.
טל נשרי: ביחס לנושא של השכר הדיפרנציאלי - ההצעה של משרד הבריאות היא שהנוסח יישאר בתוקפו.
טל נשרי: הסעיף שמדבר על איסור של שכר דיפרנציאלי יישאר, אבל הכניסה שלו לתוקף תותנה בזה שמשרד הבריאות יביא תקנות לאישור הוועדה שיאפשרו איזה שהוא חישוב של התשלום עבור פעולות יותר מורכבות, למשל כאלו שניתנות על ידי קופות החולים.
טל נשרי: יכול להיות שיש מורכבות גדולה יותר בטיפול בתיירי מרפא, שיש פרוצדורות זהות שעורכות יותר זמן.
טל נשרי: אנחנו רוצים לבדוק את זה.
טל נשרי: אם יש צורך לתגמל אותם בהתאם לזה, לא על בסיס ההבחנה בין תייר לישראלי אלא על בסיס הפרוצדורה, אנחנו נעשה את זה.
טל נשרי: אנחנו נתחייב להביא תקנות לוועדה תוך 90 ימים.
נועה בן שבת: מתחילת החוק, או 90 ימים מהפרסום?
טל נשרי: ממילא הסעיף לא ייכנס לתוקף.
טל נשרי: הסעיף שאוסר על שכר דיפרנציאלי לא ייכנס לתוקף עד העברת התקנות.
טל נשרי: אנחנו מבקשים להבהיר שהוראות המינהל חלות, שחוזר משרד הבריאות ימשיך לעמוד בתוקפו עד להבאת התקנות.
מרב מיכאלי: זה אומר שהאיסור חל מתוקף החוזה.
טל נשרי: לחלוטין.
מרב מיכאלי: ממה שאמרת יכול להשתמע משהו אחר לגמרי.
מרב מיכאלי: יש איסור על שכר דיפרנציאלי, הוא קיים כבר היום מתוקף חוזר של משרד הבריאות.
מרב מיכאלי: את זה צריך להגיד לפרוטוקול ולכל מי שנמצא כאן.
שי סומך: הוא גם בחוק.
טל נשרי: בחוק ייכתב שהוראת המינהל בתוקף גם אם הסעיף בחוק לא בתוקף.
טל נשרי: עדיין יש הבדל בין הפרה של סעיף בחוק לבין הפרה של הוראת מינהל.
טל נשרי: אנחנו נבהיר שהוראת המינהל חלה.
טל נשרי: זאת הבקשה שלנו.
מרב מיכאלי: הסעיף אומר את זה בצורה בהירה.
מרב מיכאלי: הוראת המינהל בתוקף.
מרב מיכאלי: גם עד שייכנס הסעיף לתוקף, האיסור שקיים כבר היום, אם כי ברמה נמוכה יותר, מבחינה נורמטיבית כבר בתוקף.
מיכל בירן: התקנות יבואו רק להסדיר את יוצא הדופן, לא את הכלל.
מיכל בירן: הכלל קבוע.
מרב מיכאלי: התקנות יסדירו שכר בלי קשר לתיירות הרפואית.
טל נשרי: התקנות יבקשו להבהיר את הנושא של התגמול בהתבסס על מידת המורכבות ואורך הזמן שהפעולה לוקחת, לא על בסיס ההבחנה בין תייר לישראלי.
מרב מיכאלי: בין מקבל או מקבלת הטיפול.
טל נשרי: יכול להיות שבפועל זה יגרום לזה שמטפלים יקבלו תשלום גבוה יותר עבור טיפול בתייר המרפא.
טל נשרי: הם יקבלו תשלום גבוה יותר לא בגלל עצם העובדה שהם תיירי מרפא, אלא רק אם הפעולה יותר מורכבת או יותר ארוכה.
מיכל בירן: חלק מהדרך לעקוף את זה, כפי שהבנו מהדיבור עם הכללית בפעם הקודמת, זה שאת התמחור הם לא עושים על כמה שעות לקחה הפעולה, הם עושים אותה מראש.
מיכל בירן: הם מניחים מראש שלתיירי מרפא זה לוקח יותר זמן.
מיכל בירן: נאמר לנו שזה יכול להגיע עד פי 4 יותר מלישראלי.
טל נשרי: התקנות יצטרכו לעבור אישור ועדה ממילא.
טל נשרי: הנושא הזה יידון.
טל נשרי: כשנביא את התקנות, ננסה למצוא את הפתרון לכל הבעיות.
עודד פורר: הפעילות הזאת מבוצעת מחוץ לשעות הפעילות.
טל נשרי: בשעות אחר הצהריים.
אלי אלאלוף: בתי החולים נותנים את הסכום שהם מעריכים.
אלי אלאלוף: את המחיר הם קובעים, לא אף אחד אחר.
אלי אלאלוף: הם ייקחו את הסיכונים הנדרשים או לא ייקחו.
אלי אלאלוף: לפי המחיר שהם יקבעו הסוכן ידע מה הוא אמור לשלם.
אלי אלאלוף: היות ויש תעריפון מסודר כבר היום עבור תייר מרפא וחולה רגיל, אז אפשר להתבסס עליו.
מיכל בירן: הישראלי משלם מיסים, מממן את מערכת הבריאות במלא דרכים אחרות.
מיכל בירן: זה הגיוני שהישראלי משלם עבור הפרוצדורה פחות כסף מאשר תייר המרפא.
מיכל בירן: עם זה אין לנו בעיה.
מיכל בירן: השאלה היא התגמול של הרופא.
מיכל בירן: אנחנו רוצים לוודא שלא יהיה תמריץ לרופאים לטפל בתייר המרפא ולא בישראלי.
אלי אלאלוף: יש לו מחירון.
אלי אלאלוף: הוא יקבל בהתאם למחירון שמפורסם היום עבור תייר מרפא ועבור ישראלי.
נורית קורן: אני אגיד לך מה הבעיה.
נורית קורן: אם יש שני ניתוחים זהים שצריכים להתבצע באותה שעה, תייר המרפא יקבל את הרופא המומחה, הישראלי יקבל את הרופא הפחות מומחה.
נורית קורן: אין תורים בשביל הישראלי.
אלי אלאלוף: אתם יודעים כמה צריך לחכות לקטרקט בבאר-שבע.
אלי אלאלוף: יש 5,000 מקרים.
אלי אלאלוף: זה רק בתנאי שהמומחה מוכן לקבל אותו.
אלי אלאלוף: זה מותנה בהסכמתו.
נורית קורן: הוא יקבל עליו תשלום של פרטי?
מיכל בירן: יש פה עיקרון שאומר שאתה לא מאפשר תגמול לרופא לפי מי הפציינט, רק לפי הפרוצדורה.
מיכל בירן: לזה אנחנו לא נכנסים.
אלי אלאלוף: יש תעריפון מסודר.
דניס משקו: הייתי רוצה לבקש הבהרה לגבי המחירון.
דניס משקו: כל בית חולים עובד עם מחירון שונה, גם אם זה בית חולים ממשלתי.
טל נשרי: צריך להפנות למחירון המקסימום באתר משרד הבריאות, לא משנה מה התעריף שהוא נותן בפועל.
טל נשרי: זה חל רק לגבי בית חולים ציבורי שכפוף לתעריפון.
נועה בן שבת: זה אומר שמוסד פרטי לא יהיה חייב?
טל נשרי: הוא לא יהיה חייב.
טל נשרי: הוא לא כפוף לתקרת מחיר ממילא.
רונן סולומון: זה מחייב תיקון של סעיף 19.
טל נשרי: אנחנו נתקן, אם זה מקובל עליכם, כך שמי שמשלם עבור הטיפול הרפואי יהיה גם זה שיקבל את החשבון.
טל נשרי: סוכן תיירות המרפא שמשלם עבור הטיפול הרפואי יקבל את החשבון אליו.
טל נשרי: אם תייר המרפא שילם ישירות למוסד הרפואי, הוא זה שיקבל את החשבון.
נועה בן שבת: אתם אומרים שהחשבון לא יוצא תמיד לתייר המרפא, הוא גם מופנה למי ששילם בפועל?
נועה בן שבת: איך אנחנו יודעים מי שילם בפועל?
טל נשרי: מי שהעביר את התשלום למוסד הרפואי, מי שביצע את העברה הכספית למוסד הרפואי.
מרק כצנלסון: ברגע שפציינט מגיע לבית חולים ציבורי חייבים תכנית.
מרק כצנלסון: ההצעה שלכם היא לצרף לינק למשרד הבריאות.
מרק כצנלסון: מה קורה בנוגע להצעת מחיר ברפואה פרטית, בכלל לא צריך מוסד רפואי?
טל נשרי: צריך את כל ההזמנה בכתב, לא צריך שתהיה שם הצעת מחיר.
מרק כצנלסון: המחירים של חברות לתיירות מרפא?
טל נשרי: אתם תתנו לו את הצעת המחיר הכוללת שלכם.
עודד פורר: זה כשהוא הולך למוסד פרטי?
טל נשרי: כשזה רק במוסד פרטי.
נועה בן שבת: את מפרידה לחלוטין בין ההזמנה לבין הצעת המחיר.
נועה בן שבת: את אומרת שאת ההזמנה מוציא המוסד הרפואי.
נועה בן שבת: את הצעת המחיר במוסד פרטי הסוכן מוציא, אם זה מוסד ציבורי - -
טל נשרי: גם במוסד ציבורי הסוכן מוציא את הצעת המחיר, אבל בהזמנה של המוסד הציבורי יהיה כתוב שהתעריפים במוסד הציבורי כפופים למחירון משרד הבריאות שמפורסם באתר משרד הבריאות, בכתובת כך וכך.
עודד פורר: אני חוזר רגע לשכר הדיפרנציאלי.
עודד פורר: רופא שעובד בבית חולים ציבורי, קיימות בפניו שתי אפשרויות אחר הצהריים.
עודד פורר: הוא יכול ללכת להיות מומחה שעובד בבית חולים פרטי אחר הצהריים, או שהוא יכול לעבוד בבית חולים ציבורי.
עודד פורר: בבית חולים ציבורי הוא לא יוכל לקחת שכר דיפרנציאלי, בבית החולים הפרטי הוא יוכל.
עודד פורר: מה שיקרה זה שאנחנו נראה את הרופאים הטובים הולכים לבתי החולים הפרטיים אחר הצהריים, כאשר בבתי החולים הציבוריים יישאר מה שיישאר.
טל נשרי: כמו שאמרנו, אנחנו מבקשים לתגמל את הרופאים במערכת הציבורית בשעות אחר הצהריים אם הם עשו עבודה עודפת ועבודה שמצדיקה תשלום נוסף, לא על בסיס ההבחנה בין מטופל למטופל.
טל נשרי: כפי שנמסר לנו מהכללית, הטיפול בתיירי מרפא מורכב יותר וארוך יותר.
טל נשרי: אנחנו נבדוק את הנתונים.
טל נשרי: אם זה אכן כך, נמצא את הדרך לתגמל אותם על המורכבות ועל האורך של הפעולות.
עודד פורר: חשוב שהוועדה תבין שאם הם לא - -
מרב מיכאלי: אני כופרת באמירה הזאת שלך.
עודד פורר: המשמעות היא שרופא מומחה בבית חולים ציבורי שירצה להרוויח יותר, פשוט יבחר אחר הצהריים לעבוד בבית חולים פרטי.
מיכל בירן: הוא יכול גם היום.
מרב מיכאלי: אין שום דבר שימנע ממנו את זה גם היום.
מיכל בירן: עודד, היה על זה דיון של ועדה רצינית.
מיכל בירן: היא דנה בזה שנה.
מיכל בירן: היא החליטה שהטיעונים שלך לא מספיק כבדי משקל.
עודד פורר: לאיפה את חושבת ילך אותו רופא לעבוד, איפה שמשלמים לו פי 2 או לא?
מיכל בירן: הדיון הזה כבר היה.
מיכל בירן: ועדת גרמן דנה בזה שנה.
עודד פורר: אני יכול להגיד לך הרבה דברים שקרו בתקופתה של גרמן שטוב שהתהפכו, אבל בואי נדבר על העניין הזה.
עודד פורר: איפה אתם חושבים שהרופא הזה ילך לעבוד?
עודד פורר: אתם דוחפים את הרופאים הטובים החוצה מהרפואה הציבורית.
נעם ויצנר: הרעיון שלנו הוא למצוא את הדרך ואת המנגנון שיאפשרו, אם הפרוצדורה מחייבת את זה, לקבל יותר.
נעם ויצנר: כך הרופא כן יכול להישאר.
נעם ויצנר: יש אמירה על כך שהרופאים יברחו לפרטי.
נעם ויצנר: זאת אמירה שתמיד טוענים אותה, רק היא לא נכונה, כי יש מכסה מסוימת של רופאים שיכולה לעבור לפרטי.
נעם ויצנר: יש הרבה מאוד יתרונות לכך שהרופא יישאר בבית חולים גם אחרי השעה 15:00.
נעם ויצנר: אחד היתרונות זה שהוא לא צריך לעבור מקום.
עודד פורר: הכל שאלה של מחיר.
עודד פורר: תמורת סכום מסוים הוא ייכנס לאוטו וייסע לבית חולים אחר.
עודד פורר: אם אין פער גדול במחיר, בוודאי שזה לא יהיה משמעותי.
עודד פורר: אם יש פער גדול במחיר, ואני באמת לא יודע, בהחלט זה דבר שצריך לקחת בחשבון.
טל נשרי: גם היום זה נכון.
טל נשרי: הם לא בורחים.
טל נשרי: בפרטי הם מקבלים הרבה יותר.
אלי אלאלוף: למה השכר הגבוה ביותר בארץ – במקרה בסורוקה – הוא של רופא בשירות הציבורי?
אלי אלאלוף: מפני שלסורוקה רוצים למשוך את הפרופסור לניתוח לב.
אלי אלאלוף: משלמים לו יותר מכל רופא אחר.
אלי אלאלוף: הוא לא הולך לפרטי.
עודד פורר: הם יוכלו לעשות את זה פה.
אלי אלאלוף: זה בדיוק מה שהם אומרים לך, רק בלי לכתוב.
אלי אלאלוף: תן למערכת בית החולים לקבוע לעצמה את הכללים שלה.
עודד פורר: זה מה שאני אומר, אדוני.
עודד פורר: זה לא מה שהם אומרים.
אלי אלאלוף: זה מה שמשתמע מהחוק.
עודד פורר: תן לבית החולים להחליט כמה הוא רוצה לשלם, אל תיכנס ותחליט להם.
מרב מיכאלי: יש סחורה סוג א' לתייר רפואי, סחורה סוג ב' לישראלים.
מרב מיכאלי: חבר הכנסת פורר, כמו שאמרתי בישיבה שכנראה לא היית בה, כבר היום שכר חלק מהרופאים, לצערי, מוביל את טבלת השכר הציבורי.
עודד פורר: למה לצערך?
מרב מיכאלי: לא מדובר על מסכנות ומסכנים.
מרב מיכאלי: מערכת האיומים האלה בעזיבה המונית של המערכת הציבורית - אדרבא.
מרב מיכאלי: עם כל הכבוד, המערכת הציבורית מציעה אפשרויות מקצועיות, אתגרים מקצועיים.
מרב מיכאלי: זה גם הדבר שממנו אתה קונה את המוניטין שלך.
מרב מיכאלי: זה דבר שהמערכת הפרטית - כרגע לפחות - לא יכולה להציע.
מרב מיכאלי: האיומים האלה של בריחה המונית של הרופאים הבכירים היא חסרת שחר.
מרב מיכאלי: דבר שלישי, בסופו של דבר צריכות להיעשות הכרעות אתיות.
מרב מיכאלי: מבחינתי, שילכו הרופאים שכל מה שמעניין אותם זה כמה כסף הם מקבלים ויאפשרו לצעירות ולצעירים לקבל את המקום שלהם בצבירת המוניטין, השם והשכר היותר גבוה בבתי החולים.
מרב מיכאלי: אי אפשר לעשות הבחנה בין דם לדם בשכר.
עודד פורר: ראשית, צריך לזכור שמדובר בטיפול פרטי שמבוצע בתוך בית חולים ציבורי.
מרב מיכאלי: זו בעיה כשלעצמה.
עודד פורר: לא דין טיפול פרטי כדין ציבורי.
עודד פורר: הרופא לא יעזוב את המערכת הציבורית, הוא יעבוד בה עד השעה 15:00.
עודד פורר: החל מהשעה 15:00 הוא ייכנס לאוטו שלו וייסע לבית חולים פרטי, שם הוא ינתח את התיירים הרפואיים.
עודד פורר: צריך לזכור שחלק מהתיירות הרפואית הזאת במערכת הציבורית היא חלק מההכנסה שאנחנו רוצים לייעד למקומות.
עודד פורר: קבענו לאן תלך ההכנסה הזאת.
עודד פורר: אמרנו שאנחנו רוצים ש-10% ילכו לפריפריה.
מרב מיכאלי: אם זה הולך לרופא, זה לא מגיע למוסד.
מרב מיכאלי: מה עשית בזה?
עודד פורר: אותו תייר ירצה ללכת להתנתח אצל רופא מסוים.
עודד פורר: חלק מהאנשים שמגיעים לפה כתיירים רפואיים הם אנשים מאוד מבוססים.
עודד פורר: הם רוצים רופא מסוים.
עודד פורר: הרופא יגיד: אתה רוצה אותי?
עודד פורר: בקשה.
עודד פורר: אני לא אנתח אותך בבית החולים הציבורי, אני אנתח אותך בבית החולים הפרטי.
עודד פורר: שם התייר ישלם לו את מה שהרופא רוצה.
עודד פורר: הכסף הזה יזרום למערכת של בתי החולים הפרטיים, הוא לא יהיה בתוך המערכת של בתי החולים הציבוריים.
עודד פורר: כשבית חולים ציבורי מקבל את הכסף הזה, חלקו משורשר למבוטחים של כולנו במערכת הציבורית, הם נהנים ממנו.
עודד פורר: מה שאנחנו עושים זה מונעים את הכסף הזה.
עודד פורר: זה ההבדל בין תפיסת עולם ליבראלית לבולשביקית.
יבגני שילמן: אני מסכים עם כל מילה.
יבגני שילמן: זה מה שקורה בשטח.
נורית קורן: נכון שקבענו בחוק שאחרי שנה הם צריכים לבוא לדווח?
נורית קורן: זה יהיה חלק מהדברים של הדיווח.
נורית קורן: אם יהיה צורך, אפשר יהיה לתקן את זה.
מיכל בירן: העניין של התקנות נותן מענה לחרדה שלך.
טל נשרי: תנו לנו את ההזדמנות להביא את התקנות לאישור הוועדה.
טל נשרי: יכול להיות שהן ישביעו את רצון רוב הנוכחים.
טל נשרי: אנחנו נעשה מאמץ לשמור על הרמה האתית.
טל נשרי: גם ברמה האתית יש קושי עם זה שמטפל יעדיף מטופל בתוך המערכת הציבורית רק בגלל סכום הכסף שהוא משלם.
טל נשרי: מצד שני, אנחנו רוצים לאפשר את התגמול, אם הוא נדרש, בגין עבודה עודפת.
טל נשרי: הנושא הזה של תשלום במערכת הפרטית הוא נכון גם היום, בלי קשר לתיירות מרפא.
טל נשרי: גם היום רופא בכיר במערכת הפרטית, אם הוא לא נשאר בבית החולים אלא הולך לנתח באסותא, יכול להרוויח הרבה יותר כסף.
טל נשרי: מודל התשלום במערכת הציבורית בנוי לפי ססיות, הוא מוגבל.
טל נשרי: אנחנו לא רואים בריחה המונית של מטפלים, כי כנראה שעדיין המערכת הציבורית יכולה לייצר יתרונות גדולים למטפלים.
טל נשרי: תנו לנו הזדמנות להביא את התקנות.
אלי אלאלוף: הנוסחה שהובאה לפה היא אחרי דין ודברים בין סגן שר הבריאות לשר התיירות בדיון שהתקיים הבוקר.
אלי אלאלוף: שיהיה ברור, זה לא אופטימאלי לאף צד, אבל זו הפשרה שהגענו אליה.
נורית קורן: אנחנו דואגים ממצב שבו הטיפול שניתן אחרי השעה 15:00 יהיה על חשבון הישראלי.
נורית קורן: דבר שני שמדאיג אותנו זה שהישראלי יקבל טיפול לא בידי מומחה.
נורית קורן: אם תייר מרפא וישראלי נמצאים באותו רגע, הטיפול צריך להיות יהיה לפי חומרת המצב, לא לפי הבן אדם עצמו והכסף.
נועה בן שבת: יש הוראה של אי העדפה של תייר מרפא.
נועה בן שבת: מדובר על תורים במועד קביעתם.
נועה בן שבת: לא תמיד זה במועד ביצוע התור.
נועה בן שבת: יכול להיות שתייר המרפא צריך לקבל את הטיפול עכשיו כי הוא צריך לנסוע מחר כבר לחוץ לארץ.
נורית קורן: יש כל מיני שיקולים שנכנסים.
נורית קורן: אני בעד לתת תגמול לרופא, להשאיר אותו במערכת, לא שייצא למקום אחר.
מרב מיכאלי: הוא יקבל תגמול רק בשביל לטפל.
מרב מיכאלי: הוא יישאר במערכת אחרי השעה 15:00 רק בשביל לטפל בתייר רפואי, לכן לא איכפת לי שהוא ילך לפרטי.
מרב מיכאלי: מה יוצא לי מלהשאיר אותו שם?
נועה בן שבת: את מתנגדת להוראה מנוע שכר דיפרנציאלי?
נורית קורן: אנחנו לא מתנגדים לזה.
נורית קורן: אני רוצה שהרופא יישאר במערכת הציבורית, אני לא רוצה שהוא ילך לפרטי.
טל נשרי: הסעיף הזה נדון בהרחבה בדיונים הקודמים.
טל נשרי: הסעיף הזה משעתק את ההוראות מחוק זכויות החולה.
טל נשרי: מדובר על הערכת סיכונים וסיכויים כללית.
טל נשרי: המטרה היא שלא יגיעו לכאן אנשים שיש להם סיכוי קטן מאוד להחלים.
טל נשרי: אנחנו לא רוצים שהם יעלו על מטוס או ימכרו את הבית שלהם במדינת המוצא שלהם כשאין אפשרות לתת להם טיפול.
טל נשרי: ההוראות האלו כתובות בצורה הזאת בחוק זכויות החולה.
טל נשרי: בדיון הקודם שהיה, שבו נדון העניין הזה בהרחבה, המוסדות הרפואיים שנכחו הסכימו ולא התנגדו.
וניה וולך: אני חושבת שזה משהו שהוא לא ישים.
מרק כצנלסון: על הסעיף הזה דיברנו בקוד האתי, אמרנו שאנחנו מבקשים שזה יהיה.
מרק כצנלסון: הפתרון הזה ישים אך ורק כאשר יש מנהל רפואי, כאשר יש רופא אחראי.
מרק כצנלסון: זה נכון שלא תמיד אפשר להגיד סיכויים וסיכונים.
מרק כצנלסון: אני מסכים עם מה שאומרת נציגת משרד הבריאות, וזה בתנאי שיש רופא אחראי.
מרק כצנלסון: כשיש רופא אחראי אין בעיות, חוץ ממקרים מסוימים.
אלי אלאלוף: איפה יהיה רופא אחראי?
טל נשרי: בחברת תיירות מרפא.
טל נשרי: הרופאים בבית החולים יודעים לקרוא את המסמכים באותה מידה כמו הרופא בחברת תיירות המרפא.
טל נשרי: סביר להניח שהם אפילו יודעים לקרוא אותם יותר טוב.