GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טל נשרי: אין לנו שום פיקוח על הרופא האחראי שמועסק בתוך החברה.
מרק כצנלסון: רופא ישראלי.
טל נשרי: רופא ישראלי יכול להיות רופא עיניים שיצא לפנסיה, הוא יכול להיות רופא אורטופד מתמחה.
טל נשרי: מדובר על רופא שלא בהכרח יכול לתת הערכת סיכונים וסיכויים בתחומים שהם לא בתחום המומחיות שלו.
טל נשרי: ממילא צריכים לקבל את הערכה מבית החולים.
טל נשרי: בית החולים הוא זה שלוקח את האחריות על הטיפול.
מרק כצנלסון: את יודעת מי מטפל בנושאים האלה בבתי החולים?
מרק כצנלסון: אחות, במקרה הטוב.
מרק כצנלסון: הפקידה, בלי בכלל רקע רפואי, הולכת לרופא שאומר לה מה צריך לעשות.
אלי אלאלוף: ללא שום התייעצות?
מרק כצנלסון: הראיתי ליועצת המשפטית את תכניות הטיפולים של בתי חולים.
מרק כצנלסון: הלוואי ובתי החולים יכתבו תכניות טיפולים כמו שאנחנו כותבים.
טל נשרי: זה מה שאנחנו מנסים לפתור.
מרק כצנלסון: מערכת תיירות המרפא תקרוס במקרה הזה.
אלי אלאלוף: לפי זה הם התחייבו לעשות את זה.
מרק כצנלסון: הם לא יעמדו בזה.
נועה בן שבת: אתם מוציאים היום הזמנות כאלו?
ג'קי עובדיה: ההזמנות בבתי החולים של הכללית יוצאות ממשרד ייעודי, ממשרד קבלת חולים שמיועד לתיירות רפואית.
אלי אלאלוף: מי חותם על זה, הפקידה שבפינה?
ג'קי עובדיה: הפקידה מקבלת הצעה רפואית מרופא.
ג'קי עובדיה: ההצעה הרפואית הזאת עוברת תמחיר אצל תמחירן בית החולים.
ג'קי עובדיה: במקרה של שאלות מתנהל מו"מ, רק אז יוצאת הצעה.
ג'קי עובדיה: ברוב המקרים מעורב סוכן תיירות בביקוש הזה.
ג'קי עובדיה: בתי החולים הממשלתית והציבוריים מתקשים מאוד לשווק את עצמם בלא עזרתם של הסוכנים, כדאי לשים לב לעניין הזה.
נועה בן שבת: למה אתם עומדים על זה שאתם תוציאו הזמנה ולא הסוכנים?
נועה בן שבת: מה השיקול שלכם בעניין הזה?
ג'קי עובדיה: בית החולים מעונין לשמור על העצמאות שלו, על היכולת שלו כן להוציא הזמנה.
אלי אלאלוף: זאת אחריות שלו.
ג'קי עובדיה: כשמעורב סוכן בתמונה, למשל אם זה ניתוח ראש מסובך, ההצעה יוצאת לסוכן, הוא זה שמוציא אותה לתייר.
טל נשרי: הוא מעביר אותה.
טל נשרי: זה מקובל עלינו בכל מקרה.
טל נשרי: ההצעה שתתקבל אצל תייר המרפא היא מה שהוציא בית החולים, לא איזו שהיא רפלקציה שסוכנות תיירות המרפא עשתה על גבי ההצעה שלכם.
ג'קי עובדיה: כל סוכנויות תיירות המרפא הרציניות אינן היום, כמעט ולא רואים אותן היום.
ג'קי עובדיה: יש רופא רציני שיושב בסוכנות.
ג'קי עובדיה: או שהוא שכיר חרב שלהן, או שהוא מועסק על ידי הסוכנות.
ג'קי עובדיה: הוא מנהל דיאלוג שלם עם בית החולים.
ג'קי עובדיה: העניין הוא עניין רפואי, לא איזה לונה פארק.
ג'קי עובדיה: צריך לראות מה האופציות הטיפוליות.
ג'קי עובדיה: הסטטוס של הפציינט לא ברור.
ג'קי עובדיה: צריך לפעמים לעשות אבחנות נוספות, צריך לפעמים לשלוח להדמיות.
ג'קי עובדיה: חייב להיות רופא מעורב.
טל נשרי: אין לנו שום התנגדות לזה.
נועה בן שבת: רופא אצל הסוכנות?
ג'קי עובדיה: רופא מול רופא.
טל נשרי: אין לנו התנגדות לזה שיהיה רופא בסוכנות, אם הסוכנות רוצה, אבל לא חייב להיות רופא.
טל נשרי: תייר המרפא יכול להגיע ישירות לבית החולים גם בלי שיש סוכן בתמונה.
טל נשרי: הוא יכול לפנות לבית החולים על מנת לקבל הזמנה בכתב.
עודד פורר: אם הרופא חותם, למה את צריכה את בית החולים?
טל נשרי: המוסד הרפואי הוא זה שצריך להיות חתום על זה, לא סוכנות תיירות המרפא.
טל נשרי: מי הרופא בחברת תיירות המרפא שחותם על זה?
טל נשרי: יכול להיות שזה רופא מאוד מאוד רציני בסוכנויות המאוד רציניות, אבל זה גם יכול להיות סתם רופא.
אלי אלאלוף: אני חושב שמה שהם מרוויחים פה זה את אחריות בית החולים.
אלי אלאלוף: זה דבר שגם אתם צריכים לדאוג לו.
אלי אלאלוף: אתם מעוניינים שהפציינט יקבל את האחריות של בית החולים, לא את האחריות שלכם בלבד.
מרק כצנלסון: יש מקרים בהם החולה בכלל לא מגיע לבית החולים.
מרק כצנלסון: חולה אמבולטורי לא מגיע לבילינסון ולא לאיכילוב.
מרק כצנלסון: מה אז עושים, איזו הזמנה יוצאת?
טל נשרי: מהמוסד הרפואי שהוא אמור להגיע אליו.
מרק כצנלסון: אין מוסד רפואי.
טל נשרי: החוק לא חל על מוסד רפואי עם פחות מ-5 מטפלים.
מרק כצנלסון: מה עם 8 מטופלים, מה עם 10 מטופלים?
טל נשרי: אם זה מגיע למרפאה כירורגית שיש בה 8 מטפלים, המרפאה הכירורגית תוציא הזמנה בכתב לייעוץ, לבדיקה או לפרוצדורה שהוא הולך לעבור שם.
מרק כצנלסון: סרבול.
טל נשרי: זה לא סרבול.
טל נשרי: זה ממילא צריך לקרות.
מרק כצנלסון: זה לא רציני.
אלי אלאלוף: זה יותר רציני כאשר בית חולים מוציא חוות דעת מאשר כשהמשרד של אחד מכם מוציא, בלי לפגוע באף אחד מכם.
מרק כצנלסון: אין ויכוח כשמדובר בחולה שמגיע לבית חולים.
מרק כצנלסון: כשאנחנו מפנים אותו - -
אלי אלאלוף: האם כשהוא מגיע למרפאה שלך זה יותר רציני?
מרק כצנלסון: ברור, אם הרופא שלי חתום.
מרק כצנלסון: אם הכל אמבולטורי, בכלל לא צריך ניתוח, למה לא לתת חופש פעולה?
טל נשרי: יש מטפל.
טל נשרי: הרופא המטפל הוא זה שלוקח אחריות.
טל נשרי: הרופא שלך הוא לא הרופא המטפל.
מרק כצנלסון: למה הוא לא רופא מטפל?
טל נשרי: הוא לא הרופא המטפל.
טל נשרי: הוא לא מבצע פרוצדורה.
מרק כצנלסון: הוא חלק מהשרשרת.
טל נשרי: הוא לא חלק מהשרשרת.
טל נשרי: הוא סוג של גורם רפואי מתווך, הוא לא הרופא המטפל.
טל נשרי: אם תייר המרפא יעבור טיפול במרפאה, המרפאה הזאת צריכה לקחת אחריות על מה שהיא מציעה למטופל.
טל נשרי: המטופל צריך לדעת שזה מה שהיא מציעה לו.
אלי אלאלוף: אני סוגר את הדיון בנושא הזה.
נועה בן שבת: אני רוצה לחזור לעוד כמה דברים שנשארו לנו פתוחים, לראות אותם בראי של הסיכומים שדוברו כאן.
נועה בן שבת: סעיף 7 מדבר על תקופת הרישום וחידושו.
נועה בן שבת: היה דיון על כל כמה זמן צריך לחדש את המרשם.
נועה בן שבת: תקופת 7.
נועה בן שבת: (א) תוקף הרישום במרשם יהיה לתקופה שלא תעלה על שלוש שנים, וניתן הרישום לחדשו לתקופות נוספות של שלוש שנים לכל היותר בכל פעם.
נועה בן שבת: וחידושו
טל נשרי: זה מקובל עלינו.
נועה בן שבת: 3 שנים במקום שנתיים.
מרק כצנלסון: זה קצר מידי.
רונן סולומון: כל חברה כזאת נדרשת להשקעה כספית בלמצוא סוכני משנה בחו"ל, פרסום, החזקת מערך של סוכנים, משרדים וכו'.
רונן סולומון: תקופה של 3 שנים היא תקופה קצרה מידי.
נורית קורן: 5 שנים.
נועה בן שבת: זה שהרישום לא מורכב זה הולך לשני הכיוונים.
נועה בן שבת: מצד אחד, מה הבעיה להגיש כל פעם בקשה, מצד שני, בשביל מה להגיש כל פעם בקשה.
טל נשרי: גם 4 שנים זה בסדר.
נורית קורן: תעשו 5.
טל נשרי: 5 נראה לי פרק זמן קצת ארוך.
טל נשרי: כשיש נקודת רישום מחדש, זו נקודה שמאפשרת לבחון שוב את העמידה בתנאים המאוד בסיסיים האלה.
נורית קורן: צריך יהיה להביא איזה מפקח או מישהו שיבדוק מידי פעם מה קורה.
אלי אלאלוף: סיכמנו על 4 שנים.
נועה בן שבת: לגבי הנושא של תנאי הרישיון, הורדנו את התנאי של 21 שנים, אנחנו לא דורשים תושבות.
נועה בן שבת: אין את התנאי של הגיל, אין את התנאי של תושבות.
נועה בן שבת: אם הוא לא תושב ישראל, התנאי זה שתהיה לו כתובת או נציג בישראל, זו הדרישה?
עודד פורר: אני ביקשתי שאו יהיה קורס באתיקה או שהשר יקבע איזה שהם תנאים.
טל נשרי: יש סמכות לתקנות בנושא הזה של הכשרה.
נועה בן שבת: 72(ב)(1) תנאים נוספים לרישום במרשם לפי סעיף 5(ג), לרבות לעניין הכשרה; את זה השר יכול לקבוע.
עודד פורר: בכוונת
עודד פורר: כם לקבוע משהו?
טל נשרי: אנחנו ננסה לגבש משהו.
טל נשרי: הנושא של קביעת תכניות הכשרה הוא מורכב, הוא אורך הרבה זמן.
טל נשרי: אנחנו רואים את זה בהכשרות להתמחויות ברפואה, בסיעוד.
טל נשרי: זה דיונים במועצות הלאומיות, זה דיונים מול הר"י.
טל נשרי: אם נכניס את זה כרגע כחובה, החוק הזה ייכנס לתוקף בעוד 5 שנים.
טל נשרי: יש לנו סמכות להביא תקנות.
טל נשרי: ברגע שהר"י יגבשו איזה שהוא משהו שיהיה מקובל על משרד הבריאות, נביא את זה כתקנות.
נורית קורן: אפשר אולי שיהיה רופא.
נורית קורן: אני חושבת שהיינו צריכים להכניס את זה לחוק, לא בתקנות.
אלי אלאלוף: כתוב שתהיה תכנית הכשרה.
אלי אלאלוף: איך וכו', לא עכשיו, זה מה שאמרנו.
נורית קורן: יש סוכנים שכבר עובדים, יש כבר חברות שעובדות.
נורית קורן: יש לנו ניסיון מה צריך להיות.
נורית קורן: אני חושבת שאנחנו צריכים לשבת על זה, לראות בדיוק.
אלי אלאלוף: מי זה "אנחנו"?
אלי אלאלוף: ניתן למשרד בריאות לעשות את העבודה הזאת.
נורית קורן: לא בתקנות.
נורית קורן: זה צריך להיות בחוק.
טל נשרי: הדרך היחידה לקבוע את זה היא בתקנות.
אלי אלאלוף: זה צריך להיות בתקנות.
אלי אלאלוף: אנחנו בוודאי לא רוצים לפגוע במי שעובד.
עודד פורר: מתווך דירות חייב לעבור קורס ומבחן כדי להיות מתווך.
עודד פורר: אמנם פה זו לא דירה, אבל זה שירות שהוא די משמעותי.
עודד פורר: נראה לי סביר להגיד: שמע, אתה הולך לעסוק בזה?
עודד פורר: אין בעיה, תעסיק רופא אצלך.
עודד פורר: חייב להיות איזה משהו.
אלי אלאלוף: אני הצעתי את מה שאתם אומרים, רק שמשרד הבריאות לא מעוניין בזה.
אלי אלאלוף: תשבו איתם.
נורית קורן: אנחנו נשב איתם.
בני אבישר: אנחנו מציעים את עצמנו בשירותים של ההכשרות.
בני אבישר: נשמח לקחת חלק בדיונים על ההכשרות.
נועה בן שבת: סעיף 11 נוגע להזמנה בכתב לתייר מרפא.
נועה בן שבת: אני מבינה שאנחנו מדברים על זה שההזמנה תינתן על ידי המוסד הרפואי, הוא צריך לחתום על ההזמנה.
נועה בן שבת: ההזמנה הזאת לא צריכה לפרט את הצעת המחיר כשמדברים על בית חולים פרטי.
נועה בן שבת: בית החולים הציבורי צריך להפנות לאתר המשרד.
טל נשרי: למחירון משרד הבריאות.
נועה בן שבת: זה לא מונע מהמוסד הרפואי למסור את ההזמנה ישירות לתייר, נכון?
אלי אלאלוף: לא כתוב על זה את הסכום.
נועה בן שבת: המוסד הרפואי מנוע מלשלוח את הסכום כשהוא מוציא במישרין את ההזמנה?
טל נשרי: אם אין סוכן בתמונה הוא יכול.
טל נשרי: אם יש סוכן בתמונה, הוא ייתן לסוכן את הצעת המחיר.
נועה בן שבת: המוסד צריך למסור לסוכן את הצעת המחיר בכל מקרה.
אלי אלאלוף: הסוכן יכול להוציא מסמך אחד משולב, זה מה שסיכמנו.
טל נשרי: רק שבהקשר הרפואי זה ישקף בדיוק את מה שבית החולים כתב.
טל נשרי: הוא לא יכול לעשות שינויים.
אלי אלאלוף: אם הוא יעשה שינויים, זה על חשבונו.
מרק כצנלסון: איך אנחנו יכולים לעשות שינויים אם אנחנו שולחים אותו לבית חולים?
אלי אלאלוף: איך הוא יעשה?
אלי אלאלוף: אם הוא יעשה, הוא יאבד את אמינותו.
טל נשרי: בכל מה שלא קשור להצעת המחיר הוא צריך להעביר את מה שבית החולים מוציא.
אלי אלאלוף: מה שמחייב את בית החולים זה המסמך שהוא עצמו מוציא.
נועה בן שבת: את הצעת המחיר אנחנו נפרט בסעיף 17(5).
נועה בן שבת: אנחנו נוציא אותה מתוך ההוראות, היא תהיה בנפרד.
נועה בן שבת: אנחנו עכשיו מדברים על הנושא של חתימת תייר המרפא על ההזמנה.
נועה בן שבת: 17(ד) חתימת תייר המרפא על ההזמנה כאמור בסעיף קטן (ג) היא תנאי להתקשרות של המוסד הרפואי עם סוכן תיירות מרפא בקשר למתן טיפול רפואי לתייר המרפא.
נועה בן שבת: אנחנו מדברים על זה שזה תנאי להתקשרות.
נועה בן שבת: לפעמים תהליך התיווך נעשה מראש.
טל נשרי: שהוא יהיה מותנה מראש.
נועה בן שבת: מה אם הסוכן רק מאתר את תיירי המרפא?
נועה בן שבת: אולי זה כאשר אנחנו מדברים רק על סוכן שהוא מתווך.
טל נשרי: אם יש עסקה ששולמה, חייבת להיות הצעת הזמנה בכתב שנחתמה על ידי המטופל.
מרק כצנלסון: יש מסמך.
מרק כצנלסון: ההתכתבות מאשרת שהם מגיעים.
מרק כצנלסון: יש בתי חולים שמבקשים לחתום, הרוב לא מבקשים.
מרק כצנלסון: אפשר לבקש את זה מכולם.
מרק כצנלסון: הוא בסך הכל חותם, מצלם בטלפון נייד ושולח.
מרק כצנלסון: זאת פרוצדורה מאוד קלה.
נועה בן שבת: אתה אומר שהחתימה לא צריכה להיות בכתב?
מרק כצנלסון: גם בהתכתבות הפציינט אומר שהוא מאשר הכל.
טל נשרי: הוא צריך לאשר את ההזמנה הקונקרטית שהוצאה על ידי המוסד הרפואי.
דניס משקו: יש אנשים מבוגרים שלא יודעים לצלם.
דניס משקו: לא ניתן לעשות אף פעולה לפני שהבן אדם חותם על ויתור סודיות.
דניס משקו: זה מסמך שקיים.
נועה בן שבת: הם בכל מקרה חותמים.
דניס משקו: הם חותמים כשהם מגיעים.
דניס משקו: הבעיה היא להחתים אותו על מסמך לפני שהוא מגיע.
דניס משקו: ההתייחסות לחתימות בשביל הרוסים היא לא כמו ההתייחסות אצלנו.
דניס משקו: הם רואים בזה מסמך הרבה יותר רשמי, הם ממש דואגים.
דניס משקו: אף בית חולים לא מקבל תייר לפעולה בלי שהתייר חותם על ויתור סודיות כלפינו, חד משמעית.
דניס משקו: זה משהו שקיים הרבה זמן.
דניס משקו: אני לא יכול למסור שום בדיקה לפני שהוא חותם על ויתור סודיות, אני לא יכול לשלם עליו לפני שהוא חותם על ויתור סודיות.
טל נשרי: אין שום בעיה שהוא יחתום על ויתור סודיות, רק זה לא צריך להופיע בחוק.
מרק כצנלסון: הוא לא יכול לחתום בחו"ל.
דניס משקו: הוא יחתום בארץ.
טל נשרי: אם הוא יחתום בארץ, אין שום משמעות להזמנה בכתב.
טל נשרי: כל המשמעות של ההזמנה בכתב הייתה שהמטופל ידע לקראת מה הוא הולך לפני שהוא נכנס להתחייבות כספית, לפני שהוא עולה על המטוס לישראל.
טל נשרי: אם אתם אומרים שהוא יחתום רק בארץ, אין לזה שום משמעות.
דניס משקו: יש בעיה עם אמצעים טכנולוגיים.
דניס משקו: אנחנו מדברים לפעמים עם סבתות שלא יודעות אפילו איך להעביר מסמכים.
דניס משקו: הן הולכות לחנויות כדי שיעזרו להן לעשות את זה.
טל נשרי: יכול להיות שהיא לא מבינה בשביל מה היא באה.
טל נשרי: אולי כדאי שהיא לא תבוא.
דניס משקו: איך מזה את מסיקה שהיא לא מבינה למה היא באה?
טל נשרי: אם היא מבינה, שתחתום.
נורית קורן: כשאתם שולחים את הצעת המחיר שלכם לחולה, החולה לא חותם על זה?
מיכאל צ'יגירינסקי: הוא בוחר בין כמה מדינות, בין כמה הצעות מחיר.
מיכאל צ'יגירינסקי: אם הוא מסכים לתכנית טיפול מסוימת, הוא מגיע לאותו סוכן.
נורית קורן: אם יש לכם סוכן בחו"ל, למה הוא לא יכול להחתים?
עודד פורר: מתי מתבצעת ההתחייבות החוזית שלך מולו?
מיכאל צ'יגירינסקי: רק כשהוא מגיע.
מיכאל צ'יגירינסקי: לפני שהוא מגיע הוא לא חייב לי כלום.
טל נשרי: גם כשהוא חותם הוא לא חייב כלום.
נורית קורן: אנחנו מדברים על כך שהוא יהיה חתום לפני שהוא מגיע.
עודד פורר: נניח שהוא חותם להם כאן לפני כניסתו לבית החולים.
טל נשרי: החתימה הזאת לא מחייבת אותו, את המטופל, היא מחייבת את המוסד הרפואי כלפי המטופל, היא מחייבת את סוכן תיירות המרפא כלפי המטופל.
טל נשרי: כשזה נחתם כשהוא כבר הגיע לישראל, כשהוא כבר עלה על מטוס, כשאולי בשביל זה הוא מכר את הדירה שלו, זה מאוחר מידי.
עודד פורר: כשהם שולחים לו את זה, הם שולחים לו את זה חתום.
אלי אלאלוף: תשאירו את האחריות עליהם.
טל נשרי: ההזמנה בכתב היא אחריות של המוסד הרפואי.
אלי אלאלוף: המוסד הרפואי עוד לא הוציא כסף.
אלי אלאלוף: עוד מעט גם נהיה אחראים על זה שאין מנתח טוב במוסקבה.
נועה בן שבת: הבעיה שהתייר שיגיע לפה יהיה לקוח שבוי.
נורית קורן: אם הוא שולח להם מייל חזרה שבו הוא אומר: אוקי, אני מסכים לכל מה שקבעתם, לכל מה ששלחתם, אני רוצה לקבוע את סידורי הטיסה, אז זו ההסכמה שלו לבוא.
נורית קורן: אני לא מבינה מה הבעיה.
טל נשרי: אנחנו רק רוצים לוודא שהוצג בפניו מה שבית החולים הציע, זאת המטרה.
טל נשרי: יש מצבים בהם בתי חולים אמרו לסוכני תיירי מרפא: אנחנו לא יכולים לטפל בבן אדם הזה, כאשר סוכני תיירות המרפא אמרו לאדם ש- 100% הטיפול יצליח.
עודד פורר: אחד כזה את מוחקת מהרשימה.
טל נשרי: זה בסדר כל עוד אני יודעת שזה אישור להזמנה ספציפית.
נורית קורן: אישור, לא חתימה.
טל נשרי: אם הוא מאשר שהוא ראה את ההזמנה, זה בסדר, זה מספיק לנו.
אלי אלאלוף: את חושבת שהוא יבין מה כתוב?
טל נשרי: לפחות אנחנו עושים את המאמץ להיות שקופים, כנים וישרים מולו.
אלי אלאלוף: לא נסבך את העניין.
נורית קורן: אדוני היושב-ראש, אנחנו מבינים שהם רוצים להגן על תיירי המרפא כדי שלא יקרו כל מיני דברים.
נורית קורן: אני חושבת שגם הסוכנים לא ירצו להסתכן, הם לא יעשו דבר כזה.
עודד פורר: אל תשכחי שהסוכן עם רישוי לא יסכן את הרישיון שלו.
מרק כצנלסון: ברגע שהכל מלכתחילה מפורט עם מחירים, עם שמות, עם בתי חולים וכו' כך שהאדם יודע לאיפה הוא טס, כך שהוא יודע שאנחנו דואגים ללינה, אין בעיות.
אלי אלאלוף: בכמה מקרים היו בעיות?
מרק כצנלסון: שמשרד הבריאות יגיד.
אלי אלאלוף: היו לכם בעיות?
רונן סולומון: כשהיה רופא לא הייתה שום בעיה.
ג'קי עובדיה: היו בעיות כאלו.
ג'קי עובדיה: זה היה בשנת 2010.
ג'קי עובדיה: מאז אני לא זוכר תלונות.
ג'קי עובדיה: הסוכנים נכנסו לתמונה, הקימו שני איגודים.
ג'קי עובדיה: כרגע יש איגוד אחד יותר פעיל מהשני.
ג'קי עובדיה: יש זהירות בכל הנוגע לזה, כיוון שתפוחים רקובים הורסים את זה לכולם.
נורית קורן: זה עוד לפני החוק.
טל נשרי: גם אישור יספק אותנו.
טל נשרי: רק שנדע שהוא ראה את מה שבית החולים הציע.
יעקב עובדיה: בכנס שערך משרד הבריאות בכפר המכבייה בעניין הזה הייתה אוקראינית שנתקעה בבית החולים בלי שהיה מישהו שייקח עליה אחריות.
יעקב עובדיה: לא היה פתרון לעניין הזה.
יעקב עובדיה: זה היה סיפור קורע לב.
אלי אלאלוף: מה קרה לה?
ג'קי עובדיה: בית החולים ואסותא לקחו על עצמם להמשיך לטפל במשפחה המסכנה הזאת.
ג'קי עובדיה: מאותו רגע הסיפור הזה נגמר.
ג'קי עובדיה: לדעתנו, אין הרבה תלונות כאלו, זה אפסי.
נועה בן שבת: אתם רוצים לחייב את הסוכן לשלוח הצעת מחיר, לא מעניין אתכם שהתייר יחתום על הצעת המחיר הזאת.
טל נשרי: זה נשאר במישור היחסים בין הסוכנים למטופלים, אנחנו לא מתערבים.
נורית קורן: אני חושבת שמה שהם יצטרכו להוסיף זה שהוא יאשר שהוא ראה את הצעת המחיר.
מיכאל צ'יגירינסקי: אנחנו גם צריכים את האישור שלו, כי בעקבות האישור שלו אנחנו מזמינים תורים, אנחנו מזמינים בתי מלון.
נועה בן שבת: בסעיף 19 נגיד שמוסד רפואי שמטפל בתייר המרפא ימסור לגורם שהעביר לו את התשלום חשבון מפורט.
נועה בן שבת: לא יהיה מצב שבו מוסד רפואי יצטרך לתת חשבון על 20,000 לחברת ביטוח ועוד 10,000 לסוכן.
נועה בן שבת: הוא לא צריך לפצל את החשבונות, נכון?
טל נשרי: הוא ייתן שני עותקים.
טל נשרי: אחד לחברת ביטוח, אחד לסוכן.
טל נשרי: אם יש גורם משלם אחד, זה יעבור לגורם המשלם.
אלי אלאלוף: תתנו לסוכן בלבד.
אלי אלאלוף: אם הסוכן רוצה שני עותקים או שלושה - שיבקש.
נועה בן שבת: השאלה אם לסוכן או למי ששילם.
אלי אלאלוף: למי ששילם.
טל נשרי: אין בעיה שזה יהיה גם לסוכן וגם למי ששילם.
נועה בן שבת: יש לנו את ההסתייגות של חברת הכנסת מרב מיכאלי.
נועה בן שבת: היא דיברה קודם על כך שבמסירת מידע למנהל יהיה הפירוט של הרופאים שמטפלים בתיירים והתשלום שמשולם לרופאים.
נועה בן שבת: יש את התיקון שהציע משרד הבריאות בסעיף 25(1), שזה להוריד את הסיפא.
נועה בן שבת: עכשיו יש לנו את שאלת ה-10%.
נועה בן שבת: אדוני, אתה הצעת שמשרד הבריאות יחלק 10% מהרווחים לטובת הפריפריה, שזה אומר שהוא גובה מהמוסדות ומחלק.
נועה בן שבת: חברת הכנסת מיכאלי הציעה שהקופה תחלק בין המוסדות שלה 10% מההכנסות, ומשרד הבריאות יחלק במוסדות שלו 10% מההכנסות.
נועה בן שבת: משרד הבריאות הציע שיהיה ייעוד כספים, שהוא ידווח בתקופה של 5 שנים מתחילתו של חוק זה דיווח מסכם על הסכומים שהוא העביר לפריפריה על חשבון הסכומים שהגיעו מהמוסדות.
מרב מיכאלי: הוא אמר שהוא ידווח כל שנה במשך 5 שנים.
נורית קורן: השאלה אם מספיק ברור שהכסף הזה הוא כסף נפרד שאסור שייכלל בתקציב.
נורית קורן: אני חושבת שאנחנו צריכים להגיד שהוא מחוץ לתקציב, למרות שמשרד הבריאות לא אוהב את זה.
אלי אלאלוף: גם אני לא אוהב את זה.
נורית קורן: אני אוהבת את זה.
נורית קורן: צריך להיות ברור שהוא לא קשור בכלל לתקציב.
אלי אלאלוף: הוא צריך להגיע לבתי החולים, זאת ההתחייבות של המשרד.
נועה בן שבת: אנחנו בסעיף 26, נושא הביטוח.
נועה בן שבת: אם הבנתי נכון את הסיכום של הדיון הקודם, אין חובת ביטוח.
נועה בן שבת: רשות שוק ההון לא זיהתה שיש מוצר ביטוחי מתאים.
נועה בן שבת: אנחנו לא דנים, אנחנו לא קובעים שום קביעה לגבי נושא הביטוח.
אלי אלאלוף: אנחנו משאירים את האחריות על כל הגורמים בנושא הביטוחים - על הסוכנים, על בתי החולים ועל החולה.
נועה בן שבת: סעיף 27, נושא של טיפול במוסד ציבורי.
נועה בן שבת: האם האישור שניתן לטפל משעות הבוקר גם במוסד הציבורי הוא אישור כוללני, או שזה אישור פרטני למוסד מסוים?
נועה בן שבת: רציתי לברר את זה עם משרד הבריאות, כי שמעתי דברים שונים.
נועה בן שבת: האם האישור הזה הוא אישור פרטני למוסד?
נועה בן שבת: האם המנהל מאשר לכל מוסד ומוסד, או כשהשר קובע רשימה של טיפולים רפואיים אז כל מוסד רפואי רשאי לבצע את הטיפולים?
טל נשרי: כל מוסד יצטרך לבקש אישור.
טל נשרי: לא לכל מוסד יאשרו לעשות את זה.
טל נשרי: הרשימה תהיה רשימה כללית.
טל נשרי: ברגע שנקבע שאפשר לעשות טיפולים מסוימים בשעות הבוקר, אז מוסדות שיאושר להם יוכלו לבצע את הטיפולים האלה בשעות הבוקר.
טל נשרי: זה לא אוטומטי שכל מוסד יכול לעשות את זה.
טל נשרי: כל מוסד צריך לקבל אישור.
נועה בן שבת: בסעיף קטן (ג) אמרנו שתקנות לעניין תשלום למטפל במוסד רפואי ציבורי בשל טיפול רפואי בתייר מרפא במוסד הרפואי כאמור יוגשו תוך 90 ימים מיום פרסומו של חוק, מיום תחילתו של חוק.
נועה בן שבת: הכניסה לתוקף של ההוראה הזאת, של הוראת סעיף 27(ג), תהיה רק בכפוף לזה שיהיו תקנות כאלו, וזה בלי לגרוע מזה שעל קביעתן של תקנות כאמור תחול הוראת המינהל הקיימות.
אלי אלאלוף: אם תעבדו קשה, אפשר יהיה להצביע על התקנות אחרי הפגרה.
ג'קי עובדיה: מאחר והמצב של הסטטוס קוו הוא שכולם עוברים על החוק, האם אפשר לקבוע שהמפקחים ייכנסו לתוקף רק לאחר קביעת התקנות?
טל נשרי: אנחנו מדברים על עוד 9 חודשים מיום שהחוק ייכנס לתוקף.
נורית קורן: למה 9 חודשים?
אלי אלאלוף: לא קיבלנו את ההצעה שלך.
מרב מיכאלי: קיבלנו את ההצעה שלי שאומרת שמשרד הבריאות יתחיל לאכוף את ההוראות בחוזר שלו.
מרב מיכאלי: בתי החולים מודים בגלוי שהם עוברים עליו.
עודד פורר: אני חושב שעד להתקנת התקנות כדאי שמשרד הבריאות יבטל את החוזר.
נורית קורן: למה אתם צריכים 9 חודשים?
נורית קורן: השוק הזה מתנהל פחות או יותר באיזו שהיא צורה מסודרת.
נורית קורן: הסוכנים צריכים רק לעמוד ברישיונות.
נורית קורן: אתם צריכים זמן להתארגן?
טל נשרי: יש לנו להקים את מערך הרישום, להקים שער מידע לתייר המרפא, שזה דף מיוחד באתר האינטרנט של המשרד שבו יהיה תרגום של המחירון גם לרוסית.
נורית קורן: 9 חודשים זה הרבה זמן.
טל נשרי: כל בתי החולים צריכים להקים מערכת חשבונאית נפרדת.
נורית קורן: זו בכלל לא בעיה.
נורית קורן: עם כל הטכנולוגיה שיש לנו הם יכולים בחודשיים להקים.
נורית קורן: הם ירוצו להקים את זה.
נורית קורן: לא צריך 9 חודשים.
אלי אלאלוף: אפשר להקטין את התקופה ל-6 חודשים?
נעם ויצנר: זה הכי נוח לכולם שזה 9 חודשים, גם לבתי חולים, גם לסוכנים.
אלי אלאלוף: אני מציע 6 חודשים.
טל נשרי: אולי תתנו לנו 8.
עודד פורר: אחרי 6 חודשים אפשר לאשר עוד 3 נוספים.
טל נשרי: נעשה מאמץ.
נועה בן שבת: סעיף 27א.
נועה בן שבת: איסור התקשרות למטרת תיווך לעניין תיירות מרפא עם מי שאינו רשום במרשם.
נועה בן שבת: אמרנו שזו עבירה פלילית לעסוק בתיווך תיירות מרפא למי שאינו רשום במרשם.
נועה בן שבת: 27א(א) לא יתקשר מוסד רפואי עם אדם לביצוע תיווך לעניין תיירות מרפא, ולא ישלם לאדם תשלום בעד תיווך לעניין תיירות מרפא, אלא אם כן אותו אדם רשום במרשם, ולמעט אם אינו חייב ברישום לפי הוראות סעיף 2א.
נועה בן שבת: (ב) לא ישלם מוסד רפואי תשתלום לאדם בעד תיווך לעניין תיירות מרפא, לגבי טיפול רפואי שלא נכלל בהזמנה בכתב לפי סעיף 17, או בהזמנה או בהצעת מחיר לפי סעיף 11.
נועה בן שבת: השאלה אם אפשר להגיד שהצעת המחיר לא נעשתה סתם, אלא נועדה לשקף את מה שלקח על עצמו המוסד הרפואי, כאשר כל מה שמעבר לזה לא צריך להיות כלול בעמלה שמשולמת לסוכן תיירות המרפא.
מרק כצנלסון: זה רפואה, אתה כל פעם מגלה משהו חדש.
נועה בן שבת: איך אנחנו מבטיחים שההזמנה היא רצינית, שתהיה לסוכן איזו שהיא חובה למסור הזמנה מלאה לתייר כדי לא להביא אותו לאיזו מלכודת?
אלי אלאלוף: איך קורה היום?
אלי אלאלוף: בית החולים נותן לכם הזמנה, אישור להביא חולה לפי פירוט מסוים?
מיכאל צ'יגירינסקי: לפי אבחנה רוסית.
מיכאל צ'יגירינסקי: אין לנו אבחנה אחרת.
מיכאל צ'יגירינסקי: לפעמים כשהוא מגיע אנחנו רואים שהדבר קצת אחר.
מיכאל צ'יגירינסקי: עושים את השינויים.
אלי אלאלוף: מי משלם את ההפרש?
אלי אלאלוף: מי משלם אם הוא צריך להוסיף?
מיכאל צ'יגירינסקי: מי שאחראי זה אותו רופא שמסתכל על כל מכלול הדברים וקובע שיש לעשות אם-אר-איי, רשימת בדיקות.
מיכאל צ'יגירינסקי: את זה אנחנו מעבירים.
מיכאל צ'יגירינסקי: ברגע שמקבלים את התוצאות של בדיקות הדם, את התוצאות של הסי.
מיכאל צ'יגירינסקי: טי, רק אז אפשר לקבוע משהו אחר.
אלי אלאלוף: קורה שהתייר מרפא משלם יותר?
אלי אלאלוף: מה אם אין לו כסף?
מיכאל צ'יגירינסקי: אם נגמר לו הכסף, בית החולים גובה מאיתנו.
נורית קורן: זה כשהוא נמצא בבית חולים.
נורית קורן: מה אם הוא הגיע לארץ ואחרי שבודקים אותו הוא צריך לשלם יותר כסף?
נורית קורן: הוא חוזר חזרה?
אלי אלאלוף: זה או הם או בית החולים.
מיכאל צ'יגירינסקי: אם יש משהו שצריכים לתת לו טיפול מיידי, קודם כל מטפלים בו, רק אחרי זה מנסים לגבות ממנו את הכסף.
מיכאל צ'יגירינסקי: אם אי אפשר לגבות ממנו את הכסף, אנחנו, הסוכנים, משלמים את זה.
מיכאל צ'יגירינסקי: אתה לא נביא, אתה לא יכול לדעת מה יקרה.
נועה בן שבת: אתם רוצים להוריד את סעיף קטן (ב) של ההזמנה?
מיכאל צ'יגירינסקי: זה מה שמשתמע.
נועה בן שבת: יישאר רק סעיף קטן (א), את זה שיתקשר רק מי שרשום במרשם.
נועה בן שבת: סעיף 43, לגבי גביית הקנס שקבעה ועדת משמעת.
נועה בן שבת: יש לכם תשובה לגבי התגמול עבור ההשתתפות?
שי סומך: אנחנו מציעים לאמץ סעיף שנמצא בלפחות שני חוקים אחרים.
שי סומך: הוא אומר כך: חבר ועדת המשמעת שאינו עובד המדינה יהיה זכאי לגמול בעד השתתפותו בדיוניה של ועדת המשמעת בסכומים ולפי תנאים שקבע השר בהסכמת שר האוצר.
שי סומך: מי שמטפל במשמעת שם לב שחסר סעיף – הוא מקובל היום בהסדרים אחרים - שמאפשר להטיל עונש על תנאי.
שי סומך: אתם רוצים להוסיף סעיף כזה?
נועה בן שבת: למרות שכתבנו שהוא יכול להתנות ולהגביל בכל מיני תנאים, אתה אומר שאם הוא יחזור על העבירה אפשר יהיה לנקוט בענישה יותר משמעותית.
נורית קורן: זה אפשרי.
שי סומך: החליטה ועדת המשמעת לנקוט נגד נקבל אמצעי משמעת של קנס או התליית רישיון, רשאית היא להורות בהחלטתה שאמצעי המשמעת האמור יהיה חלקו או כולו על תנאי.
שי סומך: כן עבר הנקבל בתוך התקופה שנקבעה בהחלטת ועדת המשמעת, שלא תפחת משנה ולא תעלה על שלוש שנים (בסעיף זה – תקופת התנאי), אחת מעבירות המשמעת שנקבעו בהחלטה.
נועה בן שבת: זאת אומרת, זו לא אותה הפרה בהכרח, זו יכולה להיות הפרת משמעת אחרת.
שי סומך: (בסעיף זה – עבירה נוספת).
שי סומך: ועדת המשמעת מצאה בתום תקופת התנאי ואחריה שנקבל עבר עבירה נוספת כאמור.
שי סומך: על תנאי נגד נקבל, אלא אם כן הורתה ועדת המשמעת אחרת.
שי סומך: הסעיף מתייחס רק להתליה, הוא לא מתייחס למחיקה.
נועה בן שבת: הוא יכול גם להתייחס לשאלת הקנס.
נועה בן שבת: הקנס יהיה על תנאי רק אם תהיה עבירה כזאת בתוך לא פחות משנה ולא יותר מ-3 שנים.
נועה בן שבת: הנושא של הכניסה למשרד של הסוכן תיירות מרפא והנושא של איך גובים קנס, אלה שני דברים שעוד לא השיבו.
נועה בן שבת: נעבור עכשיו לפרק האחרון, לפרק של ההוראות שונות.
נועה בן שבת: האם אנחנו מדברים על תייר שנמצא פה ונזקק לטיפול חירום?
נועה בן שבת: תייר שנמצא פה בטיול, נניח בתגלית, ועכשיו נזקק לטיפול חירום, כשהכוונה היא לטיפול חירום, לא לטיפול מתוכנן מראש, האם יש מקום להזמנה, להכרה בסוכן?
טל נשרי: ברגע שיש לנו מצב חירום רפואי שום חוק לא חל – לא חוק תיירות מרפא, לא חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
טל נשרי: הדבר היחידי שחל זה חוק זכויות החולה.
טל נשרי: כשיש מצב חירום רפואי, כל אדם במדינת ישראל זכאי לקבל טיפול רפואי ללא התניה.
טל נשרי: זה לא אומר שבדיעבד לא ינסו לגבות ממנו תשלום על זה.
טל נשרי: זה אומר שקודם כל הוא יקבל את הטיפול, רק אחר כך יבדקו אם הוא יכול או לא יכול לשלם.
נועה בן שבת: את רוצה להחריג אותו?
אלי אלאלוף: לכל אלה בתגלית יש ביטוח.
נועה בן שבת: תשלום למי 69.
נועה בן שבת: (א) לא יידרש אדם, על אף האמור בכל הסכם, לשלם בעד תיווך לעניין שאינו סוכן תיירות מרפא, לאדם שאינו סוכן תיירות מרפא, ואם היא שילם – רשאי תיירות מרפא הוא לתבוע את החזרת הסכום העודף.
נועה בן שבת: סמכות שיפוט 70.
נועה בן שבת: על אף האמור בכל הסכם, לבית משפט בישראל תהיה סמכות שיפוט לבית משפט בכל הליך משפטי בין תייר מרפא לבין סוכן תיירות מרפא או מוסד רפואי.
נועה בן שבת: בישראל זה סעיף שמקל על סוכני תיירות המרפא.
נועה בן שבת: השאלה אם הוא מקשה מאוד על התיירים.
טל נשרי: להיפך, הוא מקל על התיירים.
טל נשרי: אי אפשר לקבוע התניות שיפוט שקובעות שאפשר לתבוע את הסוכן רק באוזבקיסטן.
נועה בן שבת: שמירת דינים 71.