GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עבד אל חכים חאג' יחיא: אמרת דוגמה אחרת.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כנראה שלא טוב להם, אולי התגעגעו למשפחה ולא רצו להמשיך לעבוד פה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אתן להדס ואחר-כך לחברי הכנסת.
הדס תגרי: יושב כאן – סליחה שאני לא מכיר אותך – ממלא תפקיד בכיר במשרד השיכון ומדבר כאילו הוא משרד השיכון של הסינים.
הדס תגרי: אתה משרד השיכון של מדינת ישראל, אתה אחראי על כל אתרי הבנייה במדינת ישראל, לא רק על ה-6,000 או על ה-10,000 או לא יודעת בדיוק, הלכתי לאיבוד בחשבונות שאתה עושה.
הדס תגרי: קודם כול, מה קורה להם אחרי שהם מגיעים לפה?
הדס תגרי: הם עובדים באתרי הבנייה של כולם.
הדס תגרי: אל מי הם מתלוננים?
הדס תגרי: להם יש קו חם?
הדס תגרי: מעולה.
הדס תגרי: ול-60,000 פלסטינים יש קו חם?
נתנאל לפידות: אנחנו עובדים על זה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה יכול להצהיר מתי זה יהיה?
נתנאל לפידות: יש החלטת ממשלה מינואר האחרון שהחל מאוקטובר 2018 אנחנו נכניס את כל תהליך ההכשרה והמיון של עובדים זרים גם לפלסטינים, זה כולל את כל הדברים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה אומר שבאוקטובר 2018 זה יהיה?
נתנאל לפידות: זה על-פי החלטת הממשלה.
נתנאל לפידות: אני מקווה שנעמוד בזה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כבר עשרות שנים חלק מהחלטות הממשלה לא מיושם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: גם החלטות שלהם שתלויות בהם הם לא מיישמים.
הדס תגרי: לפועל ישראלי יש קו חם?
הדס תגרי: במשרד העבודה יש קו חם?
הדס תגרי: פועל שרוצה להתלונן שמסוכן לו באתר הבנייה, הוא ידע להתלונן?
הדס תגרי: חברת הכנסת מיכל רוזין עוברת ליד אתר בנייה ורואה שמסוכן, היא יודעת לאן להתקשר?
מיכל רוזין: אלייך.
הדס תגרי: אין לאן להתקשר.
הדס תגרי: זה אבסורד שאין כדוגמתו.
הדס תגרי: באוקטובר יהיה קו חם?
הדס תגרי: הנושא הוא לא העובדים הסיניים.
הדס תגרי: הם חשובים - - -
נתנאל לפידות: זה נושא הדיון.
הדס תגרי: זה לא נושא הדיון.
הדס תגרי: זו הטעות.
הדס תגרי: הנושא הוא הבטיחות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הדס, נתרכז בנושא.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הנושא הוא ייבוא של 6,000 עובדים, כשאנחנו רואים שמצב הבטיחות לא השתנה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לא אומר הבטיחות של הסינים, הבטיחות בענף הבנייה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לא של הסינים, כי אנחנו מדברים על ענף הבנייה.
הדס תגרי: הנושא הוא משרד השיכון, כשהבטיחות של העובדים, כל העובדים, לא ה-6,000, או 2,000, או 3,000 סינים, לא מעניינת אותם כקליפת השום, כשרשם הקבלנים, אם יש 20, או 30, או 40 חברות - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: הדס, עוד חצי דקה תסיימי.
הדס תגרי: - - - זה לא מעניין אותו.
הדס תגרי: זה משרד השיכון, לא מעניין אותו.
הדס תגרי: מה מעניין?
הדס תגרי: להביא עוד 6,000 עובדים סינים לעוד כמה אתרי בנייה.
הדס תגרי: אי-אפשר לעשות את המהלך הזה.
הדס תגרי: אי-אפשר להרחיב את ענף הבניין.
הדס תגרי: לכן הנושא הוא לא עוד 6,000, זה גם ה-6,000 הסינים, שמביאים אותם לענף בנייה מסוכן, ומתוך ה-3,000 ארבעה נהרגו בשנה שעברה ונפצעו.
הדס תגרי: כל הרוג זה קצה קרחון של פצועים.
הדס תגרי: זה גם הם, אבל זה לא הם, זה 250,000 עובדים של ענף הבנייה, שנהרגים בשיעורים של פי שבעה מבריטניה ופי שניים מארצות-הברית.
הדס תגרי: זה המשטרה, זה משרד העבודה שצריך להוציא עוד מפקחים.
הדס תגרי: היועץ המשפטי לממשלה כבר שנתיים אומר להם: תגדילו, הם לא הגדילו.
הדס תגרי: שייתנו תשובה למה כבר שנה הם לא הוציאו מכרזים למפקחים.
הדס תגרי: אני רוצה שמשרד השיכון יבוא וייתן לנו תשובה האם לרשם הקבלנים יש סמכות לשלול רישיונות של חברות קבלניות בגלל זלזול בבטיחות עובדים, לא הרשעות פליליות.
הדס תגרי: כן או לא?
הדס תגרי: שנה אנחנו לא מקבלים תשובה לשאלה הזאת.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הדס, תודה רבה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: צבי רוט, הסתדרות עובדי הבניין.
צבי רוט: יש פתרון טוב מאוד בנושא של בטיחות, וזה פיגומים חדשים ורשתות היקפיות.
צבי רוט: זה גם יציל את הסינים וגם יעזור לישראלים.
צבי רוט: אנחנו בוועדה הזאת מדברים על זה אין סוף פעמים ולא קורה כלום.
צבי רוט: רוב התאונות הם התמוטטות של פיגומים, נפילה מפיגומים בבניינים עד עשר קומות.
צבי רוט: אי-אפשר להתעלם מזה, זו האמת, זו המציאות.
צבי רוט: 80% מהנפגעים הם נפגעים בתחום הזה.
צבי רוט: הסינים עובדים נהדר, יש להם רשתות היקפיות סביב הבניינים, ומי שנופל, מצליחים לעצור את הנפילה שלו.
צבי רוט: אולי הוא נפצע, אבל הוא בטח לא נהרג.
צבי רוט: אפרופו פצועים והרוגים, יש עשרות פצועים במדינת ישראל ברמות פציעה שונות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מאות ולא עשרות.
הדס תגרי: יש אלפים בשנה.
צבי רוט: לא רק 12 הרוגים.
צבי רוט: יש 5,000 פצועים - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו מדברים על כל הדרגות.
צבי רוט: יש 5,000 פצועים בענף הבנייה בשנה.
צבי רוט: יש 12 הרוגים, זה נורא, אבל מה עם כל הפצועים והנכים?
הדס תגרי: 35 הרוגים בשנה.
צבי רוט: קבלני משנה במדינת ישראל לא מסוגלים לבצע תוכניות בטיחות.
צבי רוט: הרווח הממוצע של קבלן משנה הוא 7%-5%.
צבי רוט: במרווח המחירים האלה הם לא מסוגלים לעשות כלום, כי הם גומרים עם 3%-2% את הבנייה במקרה הטוב, ובוודאי אני לא רואה איך חוסכים עוד 5% עם העבודה של הסינים.
צבי רוט: תודה רבה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: חבר הכנסת מוסי רז.
מוסי רז: אני רוצה לגעת בנקודה אחת שנשמעה כאן, אבל בעיניי זה לא מספיק.
מוסי רז: היא בהקשר של כל תאונות העבודה.
מוסי רז: אם ארבעה נהרגו השנה מתוך 3,500, אם מישהו מבין את המשמעות זה אומר 1 ל-875.
מוסי רז: באופן פרופורציונלי זה כמו שייהרגו במדינת ישראל 100,000 איש בשנה בתאונות דרכים.
מוסי רז: על זה אנחנו מדברים.
מוסי רז: זה היחס.
מוסי רז: אנחנו מביאים לכאן אנשים לרולטה בלתי אפשרית.
מוסי רז: גם הישראלים בזה, גם הפלסטינים בזה.
מוסי רז: בטוח שזה שהעובדים ממקומות שפחות מדברים עליהם, או שהם סינים, או שהם פלסטינים מהשטחים הכבושים, או לפעמים זרים אחרים, או פלסטינים אזרחי ישראל במקרים נדירים, זה מקטין את הדיון על זה.
מוסי רז: אבל על זה אנחנו מדברים.
מוסי רז: על פרופורציה של 100,000 הרוגים לאוכלוסייה של מדינת ישראל.
מוסי רז: אם הדבר הזה לא מסביר בצורה טובה למה אנחנו צריכים לעשות מהפכה בכל היחס שלנו לבטיחות ולמה אנחנו צריכים לדבר על זה יותר, אני לא יודע מה יכול להסביר.
מוסי רז: כל השאר נאמר כאן, אבל לא ייתכן שעובד סיני יקבל מה שלא יקבל עובד ישראלי, לא מבחינת שכר ולא מבחינת בטיחות.
מוסי רז: זה טוב מאוד שהוא יקבל מה שמקבל הישראלי, אבל לא ייתכן שהוא יקבל יותר.
מוסי רז: לא ייתכן שנסכן דווקא את הישראלים יותר ואנחנו גם לא צריכים לסכן את הסינים יותר.
מוסי רז: כשאלה הפרופורציות, זה היחס, זה הסיכון בעבודה הזאת, אז צריך לקרות כאן מהפך גדול מאוד.
עבד אל חכים חאג' יחיא: חברת הכנסת מיכל רוזין, בבקשה.
מיכל רוזין: אני מסכימה עם כל הדברים שנאמרו ואני רוצה להוסיף שתי נקודות חשובות.
מיכל רוזין: א', אני חייבת מילה טובה.
מיכל רוזין: מתוך דרישה ופיקוח של הכנסת, וחבל שזה לא כך גם לכל מי שעובד בענף הבנייה כמו שצריך, כן נעשו הכשרות לעובדים הזרים שהגיעו לכאן.
מיכל רוזין: גם שם הבחינה של מי מתאים לעבוד ומי לא, וגם פה היו הכשרות של בטיחות בכל השפות.
מיכל רוזין: השתתפתי בחלק מהן, ראיתי אותם, הדברים נעשים.
מיכל רוזין: אבל יש פה שתי בעיות עיקריות, ואני חושבת שבגלל זה הדיון הזה הולך לכל מיני מקומות שונים.
מיכל רוזין: אולי אני אנסה למקד.
מיכל רוזין: מספרים לנו שהסינים טובים לעבודה בגובה, ואנחנו צריכים את הסינים כי הם יודעים לעבוד בעבודה בגובה, והזרים בעיקר מועסקים בעבודה בגובה.
מיכל רוזין: ולכן לכאורה אנחנו כאילו יותר מסכנים אותם, אבל בוודאי שאי-אפשר להפלות פה ולעשות השוואות.
מיכל רוזין: הסיבה, הדס, שהנתונים בישראל הרבה יותר גבוהים מכל אירופה – זה סוג של לשים משקפיים.
מיכל רוזין: אתה מסתובב פתאום בעולם בכל מיני מדינות, גם כתייר אתה שם משקפיים ואתה רואה דברים שבדרך כלל כתייר אתה לא רואה אותם, ואני הולכת ומסתכלת, ולדאבוני גם מצלמת, ואני יכולה להעביר לך תמונות של פיגומים בחוץ-לארץ, באירופה, בארצות-הברית, אין מה להשוות.
מיכל רוזין: הפיגומים, הרשתות, כמו שאמרת, אנשים קשורים מכל כיוון אפשרי.
מיכל רוזין: אני אפילו לא יודעת בשפה מקצועית לתאר את זה, אבל אין מה להשוות מה שקורה, תסלחו לי, לפרטיזניות ולצורה שבה עובדים במדינת ישראל.
מיכל רוזין: אתה רואה אנשים עומדים בגובה רב, לא קשורים ולא שום דבר.
מיכל רוזין: הם עושים את זה על דעת עצמם?
מיכל רוזין: יכול להיות, אבל צריך להיות מישהו מעליהם – מנהל עובדה, גם אם הוא סיני, ומעל הסיני יש את הישראלי ויש את היזם, יש את הקבלן, ואי-אפשר כל הזמן למצוא תירוצים.
מיכל רוזין: בסופו של דבר לא עומדים בכללים, גם אם הכללים רשומים נפלא והחוקים מצוינים.
מיכל רוזין: אין אכיפה, וזה אל"ף-בי"ת.
מיכל רוזין: אם לא תהיה אכיפה, אם לא אנשים לא יחטפו על זה, אם לא יהיה מחיר על זה, לא ישתנה שום דבר.
הדס תגרי: אם לא יישללו רישיונות של חברות קבלניות.
מיכל רוזין: זה לא משנה אם זה סינים או יהיו עכשיו בולגרים, או יהיו ישראלים או פלסטינים.
מיכל רוזין: בעינינו בן-אדם הוא בן-אדם.
מיכל רוזין: להראות לי סטטיסטיקות זה תמיד מקפיץ אותי כשמדובר בחיי אדם.
מיכל רוזין: אל תראו לנו סטטיסטיקות, אל תראו לנו כמה נהרגים מתוך כמה עובדים שיש.
מיכל רוזין: זה מזעזע כשלעצמו.
מיכל רוזין: כל בן-אדם שנהרג זה עולם ומלואו, לכן אנחנו חייבים לעסוק באכיפה, בין אם זה סינים, בין אם זה פלסטינים, בין אם זה ישראלים.
מיכל רוזין: אכיפה, אכיפה ואכיפה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: רציתי לשמוע מנציגת המשטרה על הקמת היחידה, מתי היא מתחילה לפעול, אם יש אנשי צוות מוכנים, חוקרים מוכנים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מה מוכן ומה לא מוכן ומה לוחות-הזמנים?
עבד אל חכים חאג' יחיא: מתי נראה אותה?
ליאת לב: אני ממחלקת חקירות במטה הארצי.
ליאת לב: קיבלנו את אישור המשרד לביטחון פנים לתקצוב היחידה, שתמנה כרגע 12 תקנים של קציני משטרה חוקרים, אנשי משטרה.
ליאת לב: תחילת העבודה מתוכננת ל-2019.
ליאת לב: אז היא אמורה לקום.
הדס תגרי: זה לא מה שנאמר פה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הדס, היות שיש למידה, לא סתם שאלתי את השאלה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: פורסם כי מקימים - - -
הדס תגרי: השר לביטחון פנים אמר בעצמו ברדיו שזה לא שנה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: סליחה, לא להפריע לה בבקשה.
ליאת לב: זה המידע שקיבלנו מהמשרד לביטחון פנים.
ליאת לב: כרגע אנחנו עוסקים באפיון התקנים האלה.
ליאת לב: אנחנו עושים חשיבה איזה בעלי מקצוע צריכים להיות באותה יחידה.
ליאת לב: אני מניחה שאחרי אפיון התקנים נחל במציאת מקום, גיוס האנשים.
ליאת לב: כרגע אין לי לוחות-זמנים מדויקים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כשאת מדברת על ינואר, בינואר הם כבר יהיו מוכשרים ומוכנים לעבודה או שרק נקלוט אותם וניקח אותם להכשרה?
ליאת לב: ב-2019 היא כבר אמורה להתחיל את הפעילות שלה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: ינואר 2019.
ליאת לב: יחידת חקירות ארצית, שככל הנראה תוקם ביחידת לה"ב, אבל זה יכול להשתנות.
אמנון שינדלר: את מי תחקרו?
אמנון שינדלר: את מנהלי העבודה?
אמנון שינדלר: אין אחריות לאף אחד.
אמנון שינדלר: לא הבנתי.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אמנון, יכול להיות שנדון בזה בישיבה נפרדת.
אמנון שינדלר: לאף אחד אין אחריות, רק למנהל עבודה.
אמנון שינדלר: את מי הם יחקרו?
הדס תגרי: אפשר להבין איך זה מתיישב עם דברי השר לביטחון פנים שאמר ברדיו לפני כחודש - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: סליחה, הדס, תני לי לנהל את הישיבה, כי אין לנו מספיק זמן, אנחנו צריכים לסיים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: משה פריאל.
משה פריאל: אדוני היושב-ראש, ראשית אני פעיל חברתי בכנסת ועיתונאי.
משה פריאל: בשנות ה-60 היה סרט נהדר, "תעלת בלאומילך", אולי המבוגרים פה זוכרים את הסרט.
משה פריאל: התחושה שלי שאותה סוגיה שכרגע אנחנו דנים עליה הולכת לכיוון הזה.
משה פריאל: שוב אנחנו שומעים שהכיוון זה תרבות הסמוך, שרק דיברתם עליה לפני יומיים.
משה פריאל: מי אמר שאותם עובדים זרים מסין, כל ההבטחות וכל ההכנות של הפיקוח והאכיפה של הבטיחות יחולו עליהם, בה בעת שעד כה אנחנו עדים שבשנת 2017 34 אנשים נהרגו?
משה פריאל: רק אתמול בחור בן 21 נפל מהקומה השמינית ביוקנעם ונפצע קשה.
משה פריאל: אני סבור שכל הנושא של הפריסה של שש קבוצות, 1,000 אנשים מכל קבוצה, מישהו מתכונן לעשות קופון ולהשתמש בדברים הללו.
משה פריאל: שאלה לי אליכם.
משה פריאל: האם זה לא הזמן שניקח את אותה בעיה שעמדה בשיח הציבורי, של מבקשי מקלט, ובמקום שנביא אנשים מבחוץ אולי נעשה בהם שימוש?
משה פריאל: אני מעלה את זה בתור רעיון.
קריאה: להכשיר מסתננים במדינה.
משה פריאל: ידידי, לא כולם מסתננים.
קריאה: כולם מסתננים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: חברים, זה נושא לדיון אחר.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לפי דעתי כל הייבוא של הסינים מיותר, אבל נעזוב את זה בצד עכשיו, לא נערב שמחה בשמחה.
דן ורשבסקי: אני יושב-ראש ועד המנופאים.
דן ורשבסקי: כמה עובדות קיימות.
דן ורשבסקי: לפני כחודש תפסנו חמישה פועלים סינים, אחד בנתניה, ארבעה בשדרות בחברת אסום, באותה חברה בשני אתרים מפעילים מנוף בלי רישיון.
דן ורשבסקי: פנינו לכל הגורמים הרלוונטיים, כולל אליך, כולם ראו את זה.
דן ורשבסקי: אנחנו דורשים שהפועלים האלה, שעברו על החוקים, יגרשו אותם מהארץ.
דן ורשבסקי: צריכה להיות גם אכיפה על הפועלים שמגיעים לפה, הם לוקחים לי את הפרנסה, הם עוברים על הבטיחות, מסכנים נשים וילדים, לא משנה מה.
דן ורשבסקי: פניתי לשר הפנים, הוא אמר שזה בטיפול משרד - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: הם פרסמו שהפועל שעלה למנוף בנתניה, יגורש.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה פורסם.
דן ורשבסקי: הוא גורש מהאתר.
דן ורשבסקי: העבירו אותו לאתר אחר.
דן ורשבסקי: שר הפנים ששלח לי מייל כתב שזה בטיפול של רשות האוכלוסין וההגירה.
דן ורשבסקי: כלום.
דן ורשבסקי: שום תשובה.
דן ורשבסקי: ואנחנו דורשים שכל הפועלים שמגיעים, אם כבר חושבים להביא, שיהיו להם רישיונות.
דן ורשבסקי: דבר שני, כל הפועלים הסינים ללא יוצא מן הכלל, יש להם אישור ל-11 שעות.
דן ורשבסקי: הם עובדים 12 שעות ביום, הם מקבלים משכורות שחורות.
דן ורשבסקי: היתה החלטת בית הדין עם תקדים שהפנה לממשלה לפתור את העניין של המשכורות השחורות לסינים, שהם עובדים 12 שעות ביום.
דן ורשבסקי: זה לא הגיוני, כי זה 300 שעות בחודש.
דן ורשבסקי: הם לוקחים פרנסה לפועלים הישראלים.
דן ורשבסקי: במקום להתמקד ולפתח פה, לבנות הכשרות לפועלים ישראלים, אנחנו נותנים הכול לסינים.
דן ורשבסקי: מה איתנו, חבר'ה?
דן ורשבסקי: שכחו.
עבד אל חכים חאג' יחיא: נקודה אחרונה.
דן ורשבסקי: אין פתרון מערכתי לגוף, למשרד העבודה.
דן ורשבסקי: הם לא יכולים להפיל עליהם את כל הסינים, הם לא מצליחים להוציא לנו רישיונות כבר שלוש שנים, ארבע שנים.
דן ורשבסקי: מי יטפל בזה?
דן ורשבסקי: מי יטפל בסינים שיבואו?
דן ורשבסקי: האם זה יהיה רשויות מקומיות?
קריאה: רשות ההגירה.
דן ורשבסקי: רשות ההגירה לא רוצה להתערב.
דן ורשבסקי: משטרה לא רוצה להיכנס באתרי הבנייה.
דן ורשבסקי: מינהל האכיפה לא נכנס בכלל ולא חוקר את שעות העבודה שלהם ולא שם סוף לזה.
דן ורשבסקי: אני רוצה לחזק את הדברים של אמנון, מה שקורה באתר בנייה היום שסיני בא כפועל אחד, אבל הם כקבוצת בנייה באתר – לא מנהל, לא מנופאי ולא לאף אחד יש - - -
אמנון שינדלר: הם קובעים לך גם את שעות העבודה, כמה תעבוד.
אמנון שינדלר: הכול הם קובעים.
אמנון שינדלר: הם מרוויחים פי שלושה יותר מכל אחד אחר.
אמנון שינדלר: הם קיבלו הכשרות מגופים ישראלים.
אמנון שינדלר: זה נראה לך הגיוני?
אמנון שינדלר: בואו נחזיר את האזרחות, נקבל אזרחות סינית ונקבל הכשרה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אמנון, נפסיק לזמן אותך.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה לא צריך להתערב בכל משפט שנאמר פה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: נשמע את התשובות לשאלות שעלו מנציג משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: רן.
507: בפתח דבריי אני רוצה שהיושב-ראש יכיר את ארז מימון, הוא נכנס לתפקידו בשבוע שעבר בתור מפקח עבודה ראשי וראש המינהל.
507: הבעיה בתחום הבנייה היא לאו דווקא תחת הפתרון של מפקח לכל פועל.
507: ברור שאנחנו צריכים ליצור פה איזה אקו סיסטם יותר משוכלל, שיש רשויות אכיפה ורגולטורים נוספים, כשכל אחד בתחומו מוסיף את הערך המוסף שלו לתחומים שקשורים אליו, לאו דווקא לבטיחות, כדי לייצר אכיפה מצטברת, אפקטיבית, שתצרוב את התודעה של קבלנים.
507: אנחנו עושים מבצעי אכיפה ופעילויות אכיפה משולבות עם הקולגות שלנו.
507: שלחנו מנהלי עבודה להשתלמויות עבודה בגובה, הכשרנו עוד בודקים מוסמכים מהכספים של המדינה, של המשרד, תקצבנו את הגדלת מעגל הבודקים המוסמכים, כדי לייצר כמה שיותר - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: הפקחים אתה מתכוון.
507: לא.
507: בודקים מוסמכים לעגורני צריח.
507: מפקחים יש לנו כ-30 או 26.
עבד אל חכים חאג' יחיא: 30 או 26?
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה הבדל גדול.
507: יש 26 בשטח, וכשאנחנו צריכים תגבורת, אנחנו מסיטים ממקומות אחרים כדי לתגבר עד שהתקנים יפורסמו, נכשיר את האנשים ונכניס אותם למעגל של המפקחים.
507: אנחנו מעבירים וחולקים מידע עם רשויות מקומיות, עם רשם הקבלנים, עם פרקליטות המדינה, עם המשטרה כמובן.
507: אני חושב שלספור את מספר ההרוגים כתלות במספר המפקחים של הבנייה, הרי גם בעולם זה לא עובד ככה.
507: גם בעולם יש חוקי עזר עירוניים וגם בעולם יש רשויות מקומיות רבות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: סליחה, המשרד שלך צריך ליזום חוקים אם אתה רוצה ללכת לרשויות המקומיות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתם לא יוזמים.
507: יש חוק קיים.
507: יש חוקי עזר.
507: בגלל זה הפרקליטות מעורבת.
507: לכן כאשר אנחנו פונים לרשויות מקומיות שאומרים "יש עגורנים", הם פונים אלינו.
507: הם מאשרים עגורן שנמצא מעל בית ספר.
507: אחרי שהם מאשרים אותו והתושבים מתקשרים, מפנים אלינו.
507: לכן אנחנו עובדים בכמה מישורים במקביל, כולל הגברת האכיפה וההרתעה וכולל יצירת מעגלי אכיפה נוספים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: האמת, אנחנו לא רואים את זה בשטח.
507: גם לגבי השטח יש לי נתונים אחרים אם תרצה לשמוע.
משה פריאל: מדוע השר שלך, השר ישראל כץ, מתנגד?
עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו צריכים לסיים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: בואו נשמע את ארז.
עבד אל חכים חאג' יחיא: ממש דקה, ארז.
עבד אל חכים חאג' יחיא: קודם כול, אנחנו מאחלים לך הצלחה בתפקיד, כי ההצלחה שלך זה חיסכון בחיי אדם, פצועים, זה בריאות של אנשים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו מקווים שתצליח.
עבד אל חכים חאג' יחיא: בבקשה, בואו נשמע.
ארז מימון: דקה זה מה שיש לי לדבר, כי נכנסתי לתפקיד רק אתמול.
ארז מימון: בגדול, אני מגיע לתפקיד לאחר שירות צבאי, גם בתחום הפיתוח, גם בתחום המחקר וגם בתחום הבטיחות, בדרגת סגן אלוף.
ארז מימון: אני פיזיקאי בתואר ראשון, תואר שני – אבטחת איכות ואמינות וגם עשיתי תפקיד של עשרה חודשים כראש תחום חקירות ואכיפה במינהל הבטיחות, כך שהתחום הזה קרוב לליבי ואני מכיר אותו.
ארז מימון: נאמר פה על-ידי דב חנין שצריך להיכנס למצב חירום.
ארז מימון: ככל שאני מבין אנחנו, משרד העבודה, במצב חירום.
ארז מימון: עובדה שאני כאן.
ארז מימון: אתם מכירים את התהליך שהתנהל.
ארז מימון: יש פה שורה של צעדים שנעשו, כולל בתקנות ובחוקים, כולל בהכשרות של אנשים, כולל באכיפה.
ארז מימון: אנחנו במצב חירום, נקודה, לכן גם אני נמצא כאן.
ארז מימון: ולכן המוטיבציה של המינהל לייצר מכפיל כוח, מהר ככל שניתן, בתחום הבנייה, ולשם אנחנו הולכים.
ארז מימון: גם בפארטו של העשייה של המינהל, כשנכנסים פנימה, אתם רואים שהפארטו הוא תחום הבנייה.
ארז מימון: אנחנו נלך ונעצים את התחום הזה, כדי לנסות ולייצר את אותה מגמת ירידה ואת אותה תחושה שכל הפונקציות שנמצאות פה דיברו עליה.
ארז מימון: אני בהחלט מבין לליבם ואני יודע בדיוק על מה הם מדברים, כי טיילתי באתרים וגם אני שאלתי את עצמי, כשראיתי שלושה הרוגים פרוסים על השטח, כשהגעתי בלילה כדי לחקור את האירוע – שאלתי איך מנהל עבודה יכול להכיל אירוע.
ארז מימון: כלומר, אנחנו מבינים.
ארז מימון: כל הדברים ועוד הרבה יותר על הפרק, אנחנו עובדים על זה.
ארז מימון: אני מקווה בזמן סביר שנייצר פתרונות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: נזמן אותך לישיבה הבאה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: נבקש שתפרוס את התוכנית שלך עם לוחות-זמנים, כך שנראה מצב שנוכל לבחון איך הוא מתקדם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אסף במילה אחת.
אסף אדיב: אני מנכ"ל ארגון העובדים מען.
אסף אדיב: אני שומע פה ממשרד השיכון על יומיים הכשרה לבטיחות לעובדים סינים.
אסף אדיב: אני מתפלא, אני מוכרח להגיד.
אסף אדיב: לא שמעתי שעובדים שנכנסים לאתר בנייה בישראל עוברים איזה הכשרה, לא בבטיחות, לא בעבודה, לא בשום דבר.
אסף אדיב: יאללה, תחתום ותעלה.
אסף אדיב: יש לי תחושה שבגלל שלא הצליחו להגיע להסכם בילטרלי עם סין, כמו שיש למשל עם בולגריה ועם מולדביה, עשו שם איזה קומבינציה שמכסים עליה ביומיים הכשרה.
אסף אדיב: מה שקורה באתרי הבנייה בישראל, בגלל העובדה שהחברות הקבלניות, כולל בפרויקטים ציבוריים, כולל בכסף ציבורי, מעבירות את העבודה לקבלני משנה של קבלני משנה, ואפשר לדבר על זה עשר דקות, יש מצב שעובדים נכנסים לשטח, אף אחד לא יודע מי הם ואף אחד לא שולט עליהם.
אסף אדיב: במצב הזה אין שום אפשרות להתגבר על נושא הבטיחות ולהכניס לתוך זה את העובדים הסינים.
אסף אדיב: זה פשוט מחריף את הבעיה שתיאר אמנון.
עבד אל חכים חאג' יחיא: חבר הכנסת יונס ואאל, אתה רוצה להגיד דברים?
עבד אל חכים חאג' יחיא: דוברת אחרונה כדי שאני אוכל לסכם.
זיוה בטבבו: שלום, אדוני.
זיוה בטבבו: אני נציגת המשרד לביטחון פנים.
זיוה בטבבו: יש לי עדכון קטן למען הסדר הטוב.
זיוה בטבבו: הפעילות של אותה יחידה שצריכה להיות מוקמת צריכה להתחיל ב-2019, לא בינואר.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה יכול להיות גם דצמבר 2019.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה עדיין נקרא "2019".
עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לנו 20 חודשים מהיום להקמת היחידה.
זיוה בטבבו: אדוני, זה העדכון שקיבלתי מאגף התקציבים במשרד שלנו, ולכן אני מתקנת.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זו ממש בשורה רעה מאוד.
עבד אל חכים חאג' יחיא: היה לנו קשה לקבל אפילו את ההצהרה על ינואר, עכשיו את אומרת יותר זמן.
עבד אל חכים חאג' יחיא: קודם כול, כשאנחנו סופרים את מספר ההורגים – וכל-כך קשה לי לדבר על אנשים כסטטיסטיקה – יש עשרות שנהרגים בכל שנה, יש מאות שנפצעים קשה, יש אלפים שנפצעים בינוני ויש הרבה אלפים שנפצעים קל, שאנשים לא יודעים עליהם, הרבה אלפים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אלה שלכאורה מדברים על הסינים ואומרים "רק ארבעה בשנה", אני רק עושה השוואה קטנה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: ארבעה בשנה זה אומר 11 ל-10,000.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הערבים מהשטחים זה ארבעה הרוגים ל-10,000 עובדים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: המצב של הבטיחות לעובדים הסינים הוא הגרוע ביותר מבחינת מספרם אם אנחנו מדברים על 3,500.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו מדברים על בטיחות, זה הנושא שלנו, כי זה בנפשנו, זה חיי אדם, זה הבריאות שלהם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אנשים מקלים ראש לפעמים כשהם שומעים שמישהו נפצע בינוני.
עבד אל חכים חאג' יחיא: נפצע בינוני, חברים – החיים שלו כבר לא אותם חיים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: פצוע בינוני גם יכול להיות קטוע איברים, יכול להיות שחלק מהאיברים שלו לא יפעלו עוד.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לדבר רק על הרוגים, אנחנו חוטאים למטרה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: 6,000 ועוד 6,000 זה 12,000, אני לא חושב שהמשק צריך אותם, אלא אם יש כוונה של הממשלה להפריט את כל המדינה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני חושב שאם אנחנו משווים את שכר העובדים הישראלים והעובדים מהשטחים, הסינים מיותרים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: העבודה של הסינים שונה קצת מעבודה אחרת, כי רוב העבודה שלהם היא עבודה מתועשת, יש להם את התבניות הגדולות, שאנשים נמחצים תחתיהן, והיו מקרים כאלה שנמחצו, המפלצת הזאת של תבנית שמרימים עם מנוף, שעם הרוח מסתובבת שמאלה וימינה ויכולה גם ליפול על אנשים מחוץ לאתר העבודה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני פונה לממשלה בשם הוועדה שתשקול מחדש, לפחות בשלב הזה, את עניין ה-6,000 שבאים עם החברות, כי אנחנו מכירים את הנושא הזה שבאים ומתכננים, מבצעים והולכים הביתה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: בתחילת דבריי דיברתי על החניון שאם היה מתוכנן עם פיקוח, אם היה שם מהנדס ביצוע, ואני מדבר כבן-אדם מומחה, כמהנדס, שמכיר את הענף די טוב, האסון שקרה שם היה נמנע.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לסיכום, אני מבקש ממשרד הבנייה והשיכון לספק לוועדה את הנתונים של היתרי הבנייה שלא נבנו.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כאשר הכוונה להוריד את העלות של הנדל"ן צריך להביא בחשבון את המחיר בדמים שגובה הענף הזה ולהוסיף למחיר הדירות, כי זה מחיר כבד מאוד שאי-אפשר להפריד אותו ממחיר הדירה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מחיר הדמים צריך להיות חלק, ואם אנחנו לא מכניסים חיי אדם, הערך שלהם ובריאותם, במחיר, לפחות צריך להכניס מה שמשלמים מהביטוח הלאומי בגלל הפגיעות האלה למחיר של הדירות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: צריך לבוא לשר האוצר ולשר השיכון ולהגיד להם: אתם מועלים בתפקידכם, הדירות עולות ועולות הרבה גם בחיי אדם וגם בעלויות הכספיות, והאזרחים משלמים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן ההסכם שאתם עושים, שאני לא בטוח שיבוצע, אני מבקש שיהיה גם לעובדים הישראלים ולעובדים מהשטחים, שיקבלו אותן הדרכות, אותם תנאים, אותן זכויות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו לא רוצים להגיע למצב שעובד ישראלי או עובד פלסטיני יגיד: הלוואי והייתי סיני.
אלי אלאלוף: שלום, היום 11 ביוני 2018, כ"ח בסיון התשע"ח, השעה 11:10.
אלי אלאלוף: את הוראות המעבר קראנו, אבל לא דנו בהן, אז נתחיל בזה כי היו מספר הערות מהחברים.
אלי אלאלוף: לאחר מכן היועצת המשפטית תציג כמה שינויים, שנכללו גם בהוראות המעבר וגם בסעיפים האחרים.
אלי אלאלוף: אחר כך נחזור לסעיפים הפתוחים, נשתדל לעמוד בשניים מהם: הנושא של מרכזים למיצוי זכויות והסעיף הנוסף יהיה המצב של העיוורים.
יעל סלנט: בעקבות הדיון הקודם ובעקבות הערות שעלו בדיון שלפניו עשינו כמה תיקונים בהוראות המעבר.
יעל סלנט: אני מפנה את תשומת ליבכם לעמוד 2.
יעל סלנט: אני מציגה רק את השינויים, את הוראות המעבר עצמן קראנו בדיון הקודם אז אני לא רואה צורך לחזור על הקריאה.
יעל סלנט: בעמוד 2, איפה שסעיף 42 מחוק, נאמר שתקנות ראשונות לפי פרק שני 2, למעט סימן ז' שזה ועדת החריגים, ופרק שני 2 בסעיף 18א ו-43ב(ג) בדין החדש יובאו לאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת בתוך שנתיים מיום התחילה.
יעל סלנט: הוועדה ביקשה שהתקנות שנוגעות לוועדת החריגים ולוועדת ל' יובאו במועד מוקדם יותר.
יעל סלנט: משרד הביטחון נענה לבקשת הוועדה ולכן תיקנו את הנוסח ואמרנו שתקנות ראשונות לפי סימן ז' לפרק שני 1, שזה ועדת החריגים הכללית, ופרק שביעי 1, שזאת ועדת ל', יובאו לאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת בתוך שישה חודשים מיום התחילה.
יעל סלנט: אמרנו שעד יום כניסתן לתוקף של התקנות יחולו הוראות אגף שיקום, כנוסחן ביום פרסומו של חוק זה, לפי העניין, ובלבד שאינן נוגדות או סותרות הוראה מהוראות הדין החדש.
יעל סלנט: זה שינוי אחד.
יעל סלנט: עוד שינוי שהכנסנו הוא בראש עמוד 3.
יעל סלנט: נאמר שם שהטבה שניתנה לנכה או שהוחלט לאשרה לפני יום התחילה והטבה שניתנה לפי בקשה שהוגשה לפני יום התחילה.
יעל סלנט: זה לא משנה מתי היתה ההכרעה, המועד הקובע לצורך העניין הוא מתי הוגשה הבקשה.
יעל סלנט: אם היא הוגשה לפני יום התחילה, יחולו עליה כל ההוראות הקבועות בסעיף הזה.
יעל סלנט: בראש עמוד 5 הכנסנו הוראת מעבר בנוגע למי שקיבל נכה נצרך תג"מ, מי שקיבל מכוח הוראה 85.01.
יעל סלנט: כזכור, בסעיף 7 שעוסק בתגמול נצרך יש אפשרות שמי שקיבל תגמול לדרגת נכות עד 49% ואחרי היציאה לפנסיה דרגת נכותו עלתה, הוא יכול להגיש בקשה לקבל תגמול נצרך לפי הרמה של 50% ומעלה.
יעל סלנט: פה רצינו להבהיר שגם מי שקיבל נצרך לא מכוח החוק אלא מכוח הוראת תג"מ, גם הוא יוכל לעשות את זה.
יעל סלנט: לגבי הוראה 85.02 לא ראינו צורך לעשות את זה, כי זה אחד לאחד עם הדין החדש.
יעל סלנט: אבל לגבי הוראה 85.01, ששם יכול לקבל תגמול נצרך גם מי שהתגמול לא ניתן לו בקשר לנכותו, ראינו צורך להבהיר שאפשר יהיה להגיש את הבקשה אחרי גיל פרישה ולקבל נצרך לפי הרמה הגבוהה רק מי שקיבל מכוח הוראה 85.01 בשל הנכות המוכרת שלו.
יעל סלנט: אקרא.
יעל סלנט: "נכה שערב יום התחילה קיבל תגמול מיוחד מכוח הוראת אגף שיקום נכים מס' 85.01, בשל נכותו המוכרת, ולאחר שהגיע לגיל פרישה עלתה דרגת נכותו ל-50% לפחות, רשאי קצין תגמולים לאשר לו תגמול לפי סעיף 7(א) או 7(א1) לדין החדש, לפי העניין.
יעל סלנט: " כאמור, בנוגע להוראה 85.02 לא ראינו צורך להגיד, כי זה אמור להיות חופף לדין החדש, פחות או יותר.