GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אייל לב ארי: פרק ג': דרך נגישה תקנה 5 – דרך נגישה עיקרית במגרש במוסד חינוך חדש (א) דרך נגישה, אחת לפחות בתחום המגרש, שהיא הדרך העיקרית המיועדת לשימוש הציבור או בסמוך לה ככל הניתן – (1) תוביל אל כניסות נגישות של מוסד חינוך חדש מתחנה לאיסוף נוסעים ולהורדתם, ומאזורי העלאת נוסעים כמשמעותם בת"י 1918 חלק 2, אם אלה מצויים בתחום המגרש, וכן ממדרכה או משביל ציבורי הגובלים במגרש, כפי שמתואר במפת תיאור העבודה כנדרש בתקנה 5(ב) לתקנות בקשה להיתר; (2) תוביל משער מוסד חינוך חדש אל כניסה נגישה של הבניינים למעט לבניין או חלק מבניין המשמש למטרות אחזקה ואחסנה בלבד; (3) תוביל ממקום חניה נגיש אל כניסה נגישה.
אייל לב ארי: (ב) מתוכנן מעבר פיזי בין בניינים שונים במוסד חינוך חדש שבמסגרתו מתאפשרת גישה בין הבניינים, בין במפלס הקרקע ובין בקומה אחרת, יהיה הקשר באמצעות דרך נגישה; דרך נגישה כאמור יכול שתעבור בתוך בניין אחר.
אייל לב ארי: תקנה 6 – דרך נגישה בשטחי חוץ של מוסד חינוך חדש בדרך נגישה בשטחי חוץ של מוסד חינוך חדש יחולו הוראות פרטים 8.53 ו- 8.54 לסימן ג' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר, וכן הוראות ת"י 1918 חלק 1 בסעיף הדן בפני הדרך ובמכשולים בדרך סעיפים 2.7.5 ו-2.9, ובחלק 2 בסעיפים הדנים בפני הדרך, רוחב הדרך, שיפוע הדרך, מכשולים בדרך וכבש, סעיפים 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.5, ו-2.3.
אייל לב ארי: תקנה 6א – מכשולים בדרך בשטחי חוץ של מוסד חינוך חדש הוראות ת"י 1918 חלק 1 בסעיפים הדנים במכשולים בדרך סעיפים 2.7.5 ו-2.9 והוראות ת"י 1918 חלק 2 סעיפים 2.1.2 ו-2.1.3 יחולו על כל דרך בשטחי חוץ של מוסד חינוך חדש.
אייל לב ארי: תקנה 7 – דרך נגישה בשטחי חוץ של מוסד חינוך חדש במגרש בעל טופוגרפיה ייחודית על אף האמור בתקנות 5 ו-6, בשטחי חוץ של מוסד חינוך חדש אשר בו טופוגרפיה ייחודית יחולו הוראות אלה: (1) במגרש שבו הפרש הגובה בין מפלס שער הכניסה העיקרית המיועדת לשימוש הציבור לבין הכניסה הנגישה של בניין באותו מוסד חינוך חדש עולה על 250 סנטימטרים, יכול שהדרך הנגישה לאותו בניין לא תהיה הדרך העיקרית שמיועדת לשימוש הציבור ושהכניסה הנגישה אליו לא תהיה הכניסה העיקרית, ובלבד שהדרך לכניסה תהיה מכבדת ויחולו לעניין זה הוראות ההכלה והרציפות שבפרט משנה (1) לתוספת הראשונה לתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות למקום ציבורי שהוא בניין קיים), התשע"ב-2011, בשינויים המחויבים; (2) במגרש שבו הפרש הגובה בין מקום חניה נגיש לשער הכניסה העיקרית המיועדת לשימוש הציבור עולה על 250 סנטימטרים, יכול שהדרך הנגישה תוביל אל שער כניסה נגיש שאינו שער הכניסה הראשי ולא תהיה זאת הדרך העיקרית המיועדת לשימוש הציבור, ובלבד שהדרך לכניסה תהיה מכבדת ויחולו לעניין זה הוראות ההכלה והרציפות שבפרט משנה (1) לתוספת הראשונה לתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות למקום ציבורי שהוא בניין קיים), התשע"ב-2011, בשינויים המחויבים; (3) במגרש ששיפוע הקרקע הממוצע בו עולה על 8% ומתוכננות בו חצרות במפלסים שונים, יכול שדרך נגישה תוביל רק לשליש מן החצרות, ובכלל זה, חצר עם מתקני משחק שהותקנו בה אמצעי הצללה, מגרש ספורט ורחבת כינוסים; (4) במגרש שבו בניינים שונים, והפרש הגובה בין מפלס הכניסה הקובעת של כל אחד מהם עולה על 100 סנטימטרים, דרך נגישה אל כניסה נגישה לכל אחד מן הבניינים אפשר שתעבור דרך בניין אחר ובלבד שיתקיימו שני אלה: (א) המעבר בין הבניינים יהיה פתוח באופן רציף וקבוע; (ב) לבניין המרכזי תהיה כניסה נגישה ישירה.
אייל לב ארי: (5) במגרש שבו בניינים שונים, והפרש הגובה בין הכניסה הנגישה לבניין אחד לבין הכניסה הנגישה של בניין אחר באותו מוסד חינוך חדש עולה על 100 סנטימטרים אין חובה להתקין דרך נגישה שתעבור בתוך בניינים אלה; אין באמור כדי לגרוע מחובת התקנת דרך נגישה, כאמור בתקנה 5, לכל אחד מן הבניינים במגרש זה.
אייל לב ארי: תקנה 8 – כניסה נגישה לבניין ושער כניסה למוסד חינוך חדש (א) בכניסה לבניין במוסד חינוך חדש יתקיימו הוראות פרטים 8.55, 8.56 ו-8.57(א) לסימן ג' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.
אייל לב ארי: (ב) הרוחב החופשי של שער כניסה למוסד חינוך חדש לא יפחת מ-110 סנטימטרים.
אייל לב ארי: תקנה 9 – דרך נגישה בתוך בניין במוסד חינוך חדש (א) בדרך נגישה בתוך בניין במוסד חינוך חדש יחולו הוראות פרטים 8.60, 8.61 ו-8.62 לסימן ג' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר, וכן הוראות ת"י 1918 חלק 1 בסעיפים הדן בדרך נגישה 2.7 ו-2.9 וחלק 3.1 בסעיף הדן בדרכים נגישות לרבות פרוזדורים ומעברים 2.4.
אייל לב ארי: (ב) דרך נגישה כאמור בתקנת משנה (א) תוביל מן הכניסה הנגישה לבניין במוסד חינוך חדש אל מרחבי מינהלה, אל חדרים או אולמות אחרים במוסד החינוך החדש, אל חצרות של מוסד החינוך החדש, אל לפחות מחצית ממרחבי הלימוד ואל כיתת לימוד ייעודית אחת לפחות, מכל סוג, לרבות אולם כינוסים, ולכל הכיתות שבוצעו בהן התאמות לפי תקנה 27.
אייל לב ארי: (ג) תקנה זאת תחול גם על דרך נגישה המחברת בין אגפים שונים באותו בניין.
אייל לב ארי: תקנה 9א – הוראות נוספות לעניין דרך נגישה ודרך שאינה דרך נגישה בתוך בניין במוסד חינוך חדש נוסף על הוראות תקנה 9 על דרך נגישה ודרך שאינה דרך נגישה בתוך בניין במוסד חינוך חדש יחולו הוראות 2.7.8 ו-2.9 לת"י 1918 חלק 1.
אייל לב ארי: תקנה 10 – דרך נגישה אל במה ומשטח מוגבה (א) דרך נגישה אל במה ומשטח מוגבה תוביל אל מחצית לפחות מן המשטחים המוגבהים בחצר, במרחבי הלימוד ובאולמות המיועדים לאותו שימוש.
אייל לב ארי: (ב) דרך נגישה אל במה ומשטח מוגבה תהיה לפי הוראות פרט 8.65 (ב) ו-(ג) לסימן ג' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.
אייל לב ארי: פרק ד': מקומות חניה תקנה 11 – מקומות חניה נגישים הוקצו מקומות חניה במוסד חינוך חדש, יוקצו ביניהם מקומות חניה נגישים לפי חישוב מקומות החניה האמור בפרט 8.110 לסימן ז' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.
אייל לב ארי: תקנה 12 – מידות חניה נגישה לרכב רגיל ולרכב גבוה מידות מקומות החניה הנגישים במוסד חינוך חדש יהיו לפי המידות הקבועות בפרט 8.110(ד) לסימן ג' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.
אייל לב ארי: תקנה 13 – אזורים להורדת נוסעים ולהעלאתם הותקנו במוסד חינוך חדש מקומות המיועדים להורדת נוסעים ולהעלאתם, יתקיימו בהם התנאים המפורטים בת"י 1918 חלק 2, בסעיף הדן באזורי העלאת נוסעים סעיף 2.8.
אייל לב ארי: פרק ה': מעלית ומעלון תקנה 14 – התקנת מעלית בבניין במוסד חינוך חדש בבניין במוסד חינוך חדש שהפרשי הגבהים והשיפועים שבו מחייבים התקנת מעלית כאמור בפרט 8.60 לסימן ג' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר, יותקן פיר; הותקנה מעלית, יתקיימו הוראות פרטים 8.120 ו-8.122 לסימן ח' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.
אייל לב ארי: " זה בעצם השינוי שנעשה בעקבות החזרת התקנות לוועדה.
אייל לב ארי: תקנה 15 – התקנת מעלון אנכי במוסד חינוך חדש "(א) התקנת מעלון אנכי בבניין במוסד חינוך חדש מותרת רק במקום שבו הפרש הגובה בין מפלסים צמודים אינו עולה על 250 סנטימטרים.
אייל לב ארי: (ב) מעלון אנכי יותקן רק בפיר סגור בהתאם להוראות ת"י 2252 חלק 1: מעלונים חשמליים לאנשים עם מוגבלות תנועה – כללי בטיחות, מידות ופעולה תפקודית: מעלונים אנכיים המותקנים בפיר שאינו סגור, והוראות ת"י 2481 חלק 41: מעליות: דרישות בטיחות לבנייה ולהתקנה – מעליות מיוחדות להובלת נוסעים ומשא – מעלונים אנכיים המותקנים בפיר סגור לשימוש אנשים עם מוגבלות; ואולם, גובה דופן הפיר במפלס העליון של פיר המעלון יהיה 200 סנטימטרים לפחות ולא יהיו בו פתחים פרט לדלת.
אייל לב ארי: (ג) במקרה של התקנת מעלון יחולו גם הוראות אלה: (1) המעלון יהיה מסוג תא סגור הכולל קירות, עם דלתות ועם תקרה פריקה; (2) לחצני התחנה ולחצני התא יהיו מסוג לחיצה רגעית; (3) דלתות התא הסגור ודלתות הפיר ייפתחו ויסגרו באופן אוטומטי; (4) דלת התא הסגור ודלת הפיר ייפתחו בתנועה ישרה אופקית כגון דלת הזזה, ולא באמצעות דלת כנף סובבת על צירה; אישר מורשה נגישות מבנים, תשתיות וסביבה שמסיבות הנדסיות לא ניתן להתקין דלתות מסוג זה, אפשר שדלת התא הסגור תהיה מסוג דלת מתקפלת ("אוטובוס") ודלת הפיר תהיה מסוג דלת כנף; (5) בצמוד לדלת התא ודלת הפיר, יהיה משטח תפקוד לפי ת"י 1918 3.1 סעיף 2.3.5 הדן במשטחי תפקוד.
אייל לב ארי: פרק ו': מדרגות תקנה 16 – מדרגות במדרגות במוסד חינוך חדש יחולו הוראות פרט 8.130 לסימן ט' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.
אייל לב ארי: פרק ז': אמצעים לאיתור, אזהרה והכוונה תקנה 17 – אמצעים לאיתור, אזהרה והכוונה בדרך מחוץ לבניין בתחום דרך המיועדת לשימוש הציבור מחוץ לבניין במוסד חינוך חדש יהיו אמצעים לאיתור, אזהרה והכוונה שיחולו עליהם הוראות פרטים 8.71 עד 8.77 לסימן ד' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר, למעט תרשים א' לעניין דלת סובבת שבפרט 8.75.
אייל לב ארי: לעניין זה, "סימן מוביל", "סימן אזהרה" – כהגדרתם בת"י 1918 חלק 6." אני רוצה להעיר הערה כללית.
אייל לב ארי: קיבלנו הערות לגבי חלק מן ההפניות.
אייל לב ארי: אנחנו נבדוק אותן ואני מבקש לקבל הסמכה מן הוועדה, במידה וצריך לשנות את ההפניה ברמה הטכנית, שנוכל לשנות את זה בנוסח.
אלי אלאלוף: ממי קיבלתם פניות?
אייל לב ארי: קיבלנו פניות מיהודה מירון, שמעורה לאורך זמן בנושא.
אייל לב ארי: הוא יועץ נגישות.
אייל לב ארי: הוא נותן ייעוץ לתקנות הנגישות למשרד הבריאות וגם למשרד הביטחון.
אייל לב ארי: הוא מעורה היסטורית בתקנות מקום קיים, בתקן של חלק 6 לגבי אנשים עם מוגבלות ראייה.
אייל לב ארי: הוא אומר שייתכן שחלק מן ההפניות לא נכונות או יש לגביהן תקנים יותר מעודכנים.
אייל לב ארי: אנחנו מבקשים את אישור הוועדה, אם יהיה צורך להפנות דווקא אליהם, לעשות כן.
אייל לב ארי: ההפניות יהיו ברמה הטכנית.
אייל לב ארי: ככל שתהיה הפניה מהותית – לא יהיה שינוי.
נתי ביאליסטוק כהן: אם אפשר, לפני שמשנים את ההפניות, להתייעץ גם אתנו כדי לוודא שאלה באמת ההפניות הנכונות.
אייל לב ארי: מדובר על אפשרות לטעות בהפניות ברמה הטכנית.
נתי ביאליסטוק כהן: אני מבין, ברמה הטכנית, אבל לוודא שזה באמת התקן הנכון.
אייל לב ארי: אם אתה רוצה שבמקום "כהגדרתם" יהיה "לפי ת"י 1918 חלק 6", אם זה לא ברמה הטכנית אז אני לא יודע מה יהיה.
נתי ביאליסטוק כהן: יש ויכוח אם זה חלק 6.
הדס אגמון: בכל מקרה, הכוונה רק לחלק 6.
הדס אגמון: השאלה היא רק אם נאמר שזה יהיה "כהגדרתם" או "לפי הוראות חלק 6".
אייל לב ארי: זה ברמות האלה.
אייל לב ארי: זה לא משנה את המהות.
אייל לב ארי: תקנה 17א – סימן אזהרה בחלק דרך מוגבה "במקום מוגבה בשטח מוסד חינוך חדש, שהוא גבוה מעל סביבתו הצמודה ב-5 ס"מ לפחות ואין במקום המוגבה אמצעים למניעת מעבר לסביבתו הנמוכה ממנו, יתקיים אחד מאלה: (1) יש פס בשול המקום המוגבה שהוא בניגוד חזותי לסביבתו ורוחבו בין 10 ס"מ ל-20 ס"מ; (2) המשטח המוגבה יסומן כולו בניגוד חזותי לסביבתו.
אייל לב ארי: בתקנה זו, "משטח מוגבה" – אחד מאלה: (1) דרך המשמשת הולכי רגל, למעט שפת מדרכה לאורך כביש או דרך; (2) משטח מוגבה שבו נמצא הציבור ואינו משמש למופעים או להרצאות.
אייל לב ארי: תקנה 18 – סימן מוביל בתחום מגרש סימן מוביל מחוץ לבניין של מוסד חינוך חדש יהיה מטיפוס 1, 2 או 3 ויוביל מכל כניסה למגרש המיועדת לשימוש הציבור, אל הכניסה העיקרית של כל בניין המשמש את מוסד החינוך החדש.
אייל לב ארי: תקנה 19 – סימן מוביל בדרך בתוך בניין (א) סימן מוביל בתוך בניין של מוסד חינוך חדש יהיה מטיפוס 2 או 3 ויהיה בהמשך של סימן מוביל אל הבניין.
אייל לב ארי: (ב) סימן מוביל בתוך בניין של מוסד חינוך חדש יתחיל בכניסה לבניין ויוביל ממנה לכניסות של חדרי הנהלה ומזכירות, שירותים, אולם ספורט, אודיטוריום וספריה אם הם מצויים בתחום מוסד חינוך חדש.
אייל לב ארי: תקנה 19א – סימון דלתות, מחיצות וקירות שקופים דלתות, מחיצות וקירות שקופים יסומנו לפי פרט 8.79 לסימן ד' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.
אייל לב ארי: תקנה 19ב – סימון דלתות, מזוזות וידיות דלתות, מזוזות וידיות הדלת יהיו בניגוד חזותי לפי סעיף 2.3.8 (זיהוי פתחים) לת"י 1918 חלק 3.1.
אייל לב ארי: פרק ח': מיתקני תברואה תקנה 20 – מספר בתי שימוש נגישים במוסד חינוך חדש (א) בכל מוסד חינוך חדש יהיו בתי שימוש נגישים אשר יבואו במניין מספר בתי השימוש הנדרשים בהל"ת.
אייל לב ארי: (ב) בכל בניין במוסד חינוך חדש, אשר נדרש בו בית שימוש על פי הל"ת יהיה בית שימוש נגיש אחד לפחות אשר ישמש את שני המינים, או יהיו שני בתי שימוש נגישים שהאחד מיועד לנשים והאחר לגברים; בבניין המרכזי במוסד חינוך חדש יהיו שני בתי שימוש נגישים לפחות, האחד מיועד לנשים והאחר לגברים, ולכל הפחות יהיה בית שימוש נגיש אחד בכל קומה בבניין המרכזי.
אייל לב ארי: בית שימוש נגיש אחד לפחות בבניין המרכזי יהיה מטיפוס 2. (ג) על אף האמור בתקנת משנה (ב) – (1) במוסד חינוך חדש המשמש לנשים או לגברים בלבד יכול שיותקן בית שימוש נגיש אחד בלבד מסך כל בתי השימוש הנדרשים; (2) בגן ילדים יכול שיותקן רק בית שימוש נגיש אחד בבניין, אשר ישמש את שני המינים.
אייל לב ארי: תקנה 21 – בית שימוש נגיש בית שימוש נגיש יתאים לדרישות תקן ישראלי ת"י 1918 חלק 3.1, טיפוס 1 או טיפוס 2, לפי העניין.
אייל לב ארי: תקנה 22 – מיקום בית שימוש נגיש מרחק ההליכה האופקי מדלת הכניסה של כל מרחב לימוד נגיש, בבניין שהותקנו בו בתי שימוש נגישים, אל דלת הכניסה לבית שימוש נגיש, לא יעלה על 75 מטרים.
אייל לב ארי: תקנה 23 – משתנות משתנה בבניין במוסד חינוך חדש תהיה משתנת עביט, והתקנתה תהיה לפי דרישות ת"י 1918 חלק 3.1, בסעיף הדן במשתנות 2.11.8.
אייל לב ארי: תקנה 24 – מיתקני שתייה מיתקני שתייה בבניין במוסד חינוך חדש יעמדו בהוראות פרט 8.224 לסימן ג' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.
אייל לב ארי: תקנה 25 – מלתחה, תא הלבשה ומקלחת (א) בבניין או חלק מבניין של מוסד חינוך חדש שבו מלתחות, תאי הלבשה או מקלחות, יחולו הוראות פרטים 8.150 עד 8.156 לסימן י' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.
אייל לב ארי: (ב) מתלים במלתחות, תאי הלבשה ומקלחות כאמור בתקנת משנה (א) יהיו בניגוד חזותי לקיר שאליו הוצמדו.
אייל לב ארי: פרק ט': מקומות להתקהלות תקנה 26 – מקומות ישיבה מיוחדים במקומות המיועדים להתקהלות במוסד חינוך חדש במקום המיועד להתקהלות שהוא מדורג או עם מקומות ישיבה מקובעים במוסד חינוך חדש יהיו מקומות ישיבה מיוחדים שיתקיימו בהם הוראות פרט 8.210 בסימן י"ג בפרק א' לחלק ח1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר; ואולם דרך נגישה אל משטח תחתון בחלל מדורג יכול שתהיה דרך חצר, ובלבד שאורך הדרך הנגישה לא יעלה על 30 מטרים והדרך תהיה מקורה, ככל שהמקום המיועד להתקהלות מקורה.
אייל לב ארי: פרק י': אקוסטיקה תקנה 27 – התקנת תקרה אקוסטית בשליש לפחות מכל מרחבי הלימוד במוסד חינוך חדש וכן בכיתות לימוד ייעודיות יבוצעו התאמות נגישות לפי הוראות ת"י 2004 חלק 1 אקוסטיקה במבנים שאינם למגורים: מרחבי למידה במבני קבע – קריטריונים, דרישות תוכן וקווים מנחים.
אייל לב ארי: פרק י'1: יחידות אכסון מיוחדות בפנימייה תקנה 28 – יחידות אכסון מיוחדות במוסד חינוך חדש שהוא פנימייה (א) במוסד חינוך חדש שהוא פנימייה תותקן יחידת אכסון מיוחדת על כל 12 יחידות אכסון, ולא פחות מאחת.
אייל לב ארי: (ב) על יחידת אכסון מיוחדת יחולו בנוסף הוראות פרטים 8.185 עד 8.194 בסימן י"א בפרק א' לחלק ח1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.
אייל לב ארי: פרק י"א: התאמות נגישות נוספות תקנה 29 – שילוט (א) במוסד חינוך חדש יימצאו שלטי הכוונה שיחולו בהם הוראות ת"י 1918 חלק 4 במקומות אלה: (1) במבואה של בניין או בכניסה ראשית יימצאו שלטי הכוונה אל מעלית, אל בתי השימוש ואל חדרי הנהלה ומזכירות; (2) בסמוך לכל מקום כניסה של כלי רכב יימצאו שלטי הכוונה אל מקום חניה נגיש; (3) במקום חניה נגיש יהיו שלטים לפי תקן ישראלי, ת"י 1918 חלק 4, בסעיף הדן במקומות חניה נגישים 2.1.3.1.
אייל לב ארי: (ב) בשלטי זיהוי יחולו הוראות ת"י 1918 חלק 4 סעיפים 2.1.4.2 ו-2.1.6.2.
אייל לב ארי: תקנה 30 – אמצעי הפעלה אמצעי הפעלה המיועדים לשימוש הציבור יהיו לפי הוראות ת"י 1918 חלק 1 סעיף 2.5.
אייל לב ארי: תקנה 31 – תאורה תאורה במוסד חינוך תתוכנן לפי הוראות תקן ישראלי 8995:
אייל לב ארי: תאורה למקומות עבודה שבתוך מבנים, תאורה בשטחי חוץ במוסד חינוך תתוכנן בהתאם לעקרונות שבתקן ישראלי 1918 חלק 4 בסעיף הדן בתאורה סעיף 2.8.
אייל לב ארי: פרק י"ב: תחילה והוראת מעבר תקנה 32 – תחילה תחילתן של תקנות אלה שנה מיום פרסומן (להלן – יום התחילה).
אייל לב ארי: תקנה 33 – הוראת מעבר על אף האמור בתקנות אלה, על מוסד חינוך חדש או תוספת למוסד חינוך קיים, אשר החלטה בבקשה למתן היתר שהוגשה לבנייתם או לשימוש בהם, התקבלה על ידי מוסד התכנון עד יום התחילה, יחולו התאמות נגישות בהתאם לתקנות מוסד חינוך קיים וכן הוראות סעיף 19לג3 ו19לד לחוק השוויון.
מרדכי יוגב: אני מבקש לשאול שאלה.
מרדכי יוגב: בנושא המיגון.
מרדכי יוגב: מודעים לכך שהיום במוסדות הכול חייב להיות באותו מפלס.
מרדכי יוגב: למה זה לא מופיע בסעיף?
מרדכי יוגב: לפי דעתי צריך להיות סעיף מודגש בעניין מיגון, נגישות של מוגבלים למיגון.
אילן גילאון: לדעתי זה מופיע בהוראות לשעת חירום.
אייל לב ארי: ההוראות של הג"א הן הוראות חיצוניות לתקנות התכנון והבנייה, הן בנוסף להן, עד כמה שאני יודע.
אייל לב ארי: אולי משרד הפנים יכול לתת לנו עוד תוספות.
אייל לב ארי: מעבר להוראות הספציפיות- - -
אילן גילאון: יש לך תוכניות?
מרדכי יוגב: לא, אבל אני רוצה שגם בשעת חירום, שאצלנו זה בשגרה, לא יגלגלו אותך במדרגות.
אילן גילאון: יש סעיף להוראות לשעת חירום, למקלטים וכדומה.
איתן עמרם: אני יושב-ראש הוועדה לקידום זכויות אנשים עם מוגבלות בלשכת עורכי הדין.
איתן עמרם: לגבי הנחיות לשעת חירום, יש לשים לב שהדלתות בממ"דים רוחבן 70 סנטימטרים, בזמן שבפועל צריך כבר לקחת בחשבון שילדים המתניידים עם כיסאות גלגלים לא יוכלו להיכנס ב-70 סנטימטרים.
איתן עמרם: היום קורה מצב היפותטי, שממ"דים לא בנויים לאנשים המתניידים בכיסאות גלגלים.
איתן עמרם: שימו לב, פשוט חקרתי את הנושא, אני מתמקד.
איתן עמרם: היום התקן בבניינים הוא לרוחב דלת של 70 סנטימטרים.
איתן עמרם: אם אנחנו כבר דואגים לילדים, צריך לדאוג גם לזה.
מרדכי יוגב: לא שאלתי את השאלה מידיעה.
מרדכי יוגב: שאלתי מאי-ידיעה.
אילן גילאון: לפי מיטב זיכרוני זה טופל בנושא שעות חירום, כולל הסיבוב של העגלה.
אייל לב ארי: בתקנות ההתגוננות האזרחית.
אייל לב ארי: זה צריך להיות מטופל שם.
איתן עמרם: זה עדיין לא מטופל.
איתן עמרם: יש לי לקוח שקנה דירה חדשה והוא לא יכול להיכנס לממ"ד.
איתן עמרם: יש תקן.
אילן גילאון: אנחנו טיפלנו בזה: בדירה חדשה חד-משמעית יש אפילו חישוב של סיבוב העגלה.
איתן עמרם: אתה צודק, כאשר במרחק של 1.70 מטר יש קיר.
איתן עמרם: אני לא מכיר המון ממ"דים שיש מולם קיר.
איתן עמרם: אכן יש שם את הזוויות.
איתן עמרם: אבל אם אין קיר- - -
אילן גילאון: עכשיו סיבכת אותי.
איתן עמרם: לא סיבכתי.
איתן עמרם: קראתי את התקנות.
איתן עמרם: אני מוכן לשלוח אותן אליך.
אילן גילאון: חשוב שאדם יוכל להיכנס אל תוך הממ"ד שלו.
אילן גילאון: יש לך משהו להגיד על זה?
אילן שי: את הוראות תקנות ההגנה האזרחית אני לא מכיר, אבל לגבי תקנות נגישות פרטנית, שם קבענו כללים לגבי הנהלים שמוסד החינוך יצטרך להפעיל כדי לדאוג לכך שהתלמידים יוכלו להגיע למרחבים המוגנים.
אילן שי: באשר להוראות ההנדסיות, איך מתכננים את המרחבים המוגנים, אני לא מתמצא.
אילן גילאון: נבדוק את זה פעם נוספת.
מרדכי יוגב: רק בגלל שיש כאן
מרדכי יוגב: פירוט כל כך גדול, מה קורה בכל דבר ועניין, אז התייחסתי גם למיגון.
נתי ביאליסטוק כהן: יש ממ"דים או מקלטים?
אילן שי: במבנים החדשים יש ממ"דים בעיקר.
מיכל שיק הר-טוב: בתקנות התגוננות אזרחית תיקנו את זה, גם במקלטים.
אייל לב ארי: זה התאמות נגישות במקלטים.
איתן עמרם: אפשר לראות את התקנה שתוקנה ב-2016.
מיכל שיק הר-טוב: בדיוק דובר על הקיר, אני זוכרת את זה.
אלי אלאלוף: אנחנו מתייחסים רק למבני ציבור, למבני חינוך.
אילן גילאון: נבדוק את זה.
אלי אלאלוף: אם תתגלה לקונה כלשהי, נתקן בהמשך.
אלי אלאלוף: התקנות נתקבלו פה אחד.
אלי אלאלוף: בוקר טוב לכולם, היום ה-5 ביוני 2018, תאריך לועזי משמעותי בהיסטוריה היהודית והישראלית שלנו, כ"ב בסיון התשע"ח, שעה 9:07.
אלי אלאלוף: אני מצטער שהמציעה וממלא מקום המציעה לא נמצאים פה, אבל אנחנו נדון בהצעה, הצעת חוק שירות אזרחי.
אלי אלאלוף: אנחנו מבקשים לעשות תיקון, בגלל שיש איזה בעיה, שאני בעצמי לא מבין אותה עד כדי כך, אבל אולי מערכת השירות האזרחי תסביר.
אלי אלאלוף: זאת הצעת חוק של חברת הכנסת שולי מועלם.
יואב ארבל: החוק עבר לפני כשנה כאן וייכנס לתוקפו לקראת שנת השירות, שתתחיל באחד בספטמבר 2018, חוק שירות אזרחי.
יואב ארבל: אנחנו ברשות נערכים לכניסתו לתוקף.
יואב ארבל: הצעת החוק של חברת הכנסת מועלם-רפאלי באה רק לבקש דחייה קטנה בסעיף אחד, מדובר על סעיף 71 לחוק.
יואב ארבל: סעיף 71 לחוק מסדיר את הפרוצדורה, שבה משרד ממשלתי או רשות מקומית רוצים לממן תקנים לגופים חיצוניים, זאת אומרת: הם ישלמו על התקנים, אבל הבנות ישרתו בגופים חיצוניים.
יואב ארבל: יש פה מנגנון שאנחנו קוראים לו מעין תמיכות, ויש כמה משרדי ממשלה שהיום מממנים תקנים לגופים חיצוניים בכדי שאפשר יהיה לעבוד לפי הפרוצדורה שנקבעה בחוק.
יואב ארבל: דבר אחד, צריך לעשות נוהל בין השר שלנו ובין משרד המשפטים, ואחרי זה כל משרד ממשלתי שמעוניין לממן, אמור לעשות מבחנים ואמות מידה.
יואב ארבל: מכיוון שהדברים עוד לא הסתיימו ויש בנות ותקנים לקראת שנת השירות הקרובה, מבוקש בהצעת החוק לדחות רק את התחולה של הסעיף הזה בעוד שנה.
נעה בן שבת: אדוני, אולי אפשר לשאול את משרד המשפטים.
נעה בן שבת: הנוהל הזה צריך להיות גם בתיאום עם משרד המשפטים.
נעה בן שבת: השאלה אם אצלכם כבר הגיעו בקשות, התהליך הזה התחיל בכלל, או שעדיין אף רשות ציבורית לא פנתה עדיין.
יואב ארבל: לפני שיפנו המשרדים, יש נוהל לפי 71(ה), שאנחנו עובדים עליו כבר כמה חודשים מול משרד המשפטים, אבל ממש לקראת סופו.
יואב ארבל: כשהוא יתפרסם, אני מאוד מקווה בזמן הקרוב, המשרדים מן הסתם יוכלו להגיש את אמות המידה שלהם.
אלי אלאלוף: למשרד החינוך יש אמירה?
דוד פלבר: לא, זה דבר טכני.
דוד פלבר: אנחנו כמובן תומכים, כדי שאפשר יהיה להתארגן לשנת הלימודים הבאה.
מוטי אלמליח: מדובר בכמה אלפי תקנים.
אלי אלאלוף: ואם אנחנו היום נחליט?
אלי אלאלוף: זה ייכנס לתוקף מידי?
מוטי אלמליח: הבנתי שזה צריך לעבור קריאה ראשונה, שנייה ושלישית.
נעה בן שבת: הצעת החוק הזאת היא עכשיו בהכנה לקריאה ראשונה, ואז תצטרך לעבור בקריאה שנייה ושלישית.
אלי אלאלוף: את רוצה לקרוא אותה?
נעה בן שבת: אני קוראת: "הצעת חוק שירות אזרחי (תיקון – דחיית התחילה של מימון תקני מתנדבים), התשע"ח-2018 תיקון סעיף 107 1.
נעה בן שבת: בחוק שירות אזרחי, התשע"ז-2017, בסעיף 107(ב), אחרי פסקה (2) יבוא: (3) סעיף 71 – א' באלול התשע"ט (1 בספטמבר 2019)".
אלי אלאלוף: נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק שירות אזרחי (תיקון – דחיית התחילה של מימון תקני מתנדבים), התשע"ח-201, לקריאה ראשונה נתקבלה.
אלי אלאלוף: אין נגד, פה אחד זה עבר.
מאיר כהן: אנחנו נתחיל.
מאיר כהן: יש לנו ארבעה נושאים, שלושה קשורים ישירות לתא הלחץ, ותכף אנחנו נתחיל, ועוד טענה של – שתי טענות של חבר הכנסת אלחרומי סעיד על אפליה לערבים בביקור חולים בבית החולים ברמב"ם, ושל חבר הכנסת חמד עאמר, שבדיוק הצטרף, על אפליית ערבים בביקור חולים בבית חולים רמב"ם.
מאיר כהן: יש לנו נציג מרמב"ם שיצטרך לענות על כל השאלות הקשות האלה, ונציגת משרד הבריאות.
מאיר כהן: הנושא הראשון הוא הנושא של תא הלחץ.
מאיר כהן: לפני שאנחנו נשמע את דוקטור יהודה מלמד, שאתמול נתן לי הרצאה מעלפת על תאי הלחץ, אני רוצה לספר שזורמות אליי, היות ואני יושב ראש וועדת המשנה לצמצום פערי הבריאות בנגב, אז מסתבר שאחרי כתבה בעיתון פונים אליי גם חבר'ה מהצפון.
מאיר כהן: יש באמתחתי כ-10 פניות שכולן נסובות סביב שאלת תא הלחץ חלק מהפניות הן מאנשים שתא הלחץ ללא שום עוררין סומן שהטיפול בו גורם לתגובות מצוינות, וחלק מהפניות עדיין אין שום אסמכתאות מדעיות שאכן תא הלחץ עושה את מה שאנחנו מקווים, את מה שהפציינטים מקווים שיקרה.
מאיר כהן: בכל אופן, למשל רק בצפון, אנחנו עומדים על 600 בקשות, 600 אנשים שממתינים בתור לתא הלחץ.
מאיר כהן: עכשיו, ממה נפשנו?
מאיר כהן: אילו היו קמים ואומרים כל המומחים שאין בתא הלחץ ולו כלום, אז ניחא.
מאיר כהן: אי מניח שהישיבה הזאת לא הייתה.
מאיר כהן: אבל היות ויותר ויותר קולות של אנשים, לפחות בחלק מהאינדיקציות, נדמה לי אדוני שיש 15 אינדיקציות, נכון?
מאיר כהן: 15 אינדיקציות שעליהן או שסביבן אין שום עוררין על פעילות תא הלחץ, הפעילות הטובה של תא הלחץ, ההשפעה הטובה.
מאיר כהן: אז אין לנו ברירה אלא שזה יעלה לדיון כאן בוועדת הבריאות של הכנסת.
מאיר כהן: ביקשתי – זימנתי את עצמי לשר הבריאות, לסגן שר הבריאות ולמנכ"לו.
מאיר כהן: אני חושב שאנחנו כחברי כנסת כשיש עשרות פניות אלינו על המתנה ארוכה מאוד ועל תחושה שהממתנה הזאת מסכנת חיים – מונעים ממני לשפר את איכות החיים שלי, כמו שאומר חולה סוכרת שצריך להמתין או לחילופין לנסוע מהצפון הרחוק עד לרמב"ם וגם שם להמתין.
מאיר כהן: פעם לקבל את הטיפול ופעמיים לא לקבל את הטיפול.
מאיר כהן: ראוי שהדבר הזה ימוצה עד תום, ואני מתכוון למצות את הסוגיה הזאת עד תום.
מאיר כהן: אדוני, יסלחו לי חברי הכנסת, אני רוצה שמר מלמד יעיר את עינינו, וכדאי שתקשיבו כי אלה דברים שלא כל כך ידענו על תא הלחץ.
מאיר כהן: היות ולפחות אני ואתה חצינו את גיל ה-60, אז ראוי שנלמד מה יוכל לעזור לנו.
מאיר כהן: בבקשה אדוני, תא הלחץ מהו?
מאיר כהן: יש לך 5 דקות.
יהודה מלמד: דוקטור יהודה מלמד, אני רופא שעוסק בתאי לחץ וחמצן כבר למעלה מ-40 שנים.
יהודה מלמד: 20 שנים בחיל הים, הייתי רופא של שייטת 13, מפקד המכון לרפואה ימית של חיל הים במשך 20 שנים.
יהודה מלמד: במשך 22 שנים הייתי מנהל יחידת תא הלחץ של רמב"ם ואלישע.
יהודה מלמד: לפני שבוע יצאתי לגמלאות.
יהודה מלמד: ובכן, תא לחץ הוא למעשה מכשיר רפואי שכל תכליתו היא לתת מינוני חמצן פי 10 ואפילו פי 20 מהנורמלי, כאשר בתנאים האלה של נשימת 100% חמצן ותנאי סביבה בתוך תא הלחץ, בלחץ שהוא פי 2 מהאטמוספירה, החמצן מובל בדם בצורה מומסת.
יהודה מלמד: פיזיקלית מומסת, כמו שבסודה מומס ה-co2.
יהודה מלמד: החולים שיושבים בתא הלחץ יושבים בלחץ שהוא פי 2 מהאטמוספרה, נושמים 100% חמצן.
יהודה מלמד: הם כאילן נמצאים בבקבוק שהפקק סגור בו, אבל בדם שלהם מובל חמצן בצורה מומסת, בצורה פיזיקלית, פי 10 ואפילו פי 20 מהנורמלי, כאשר בכלל ההמוגלובין לא משתתף בהעברת החמצן.
יהודה מלמד: הדבר המאוד חשוב להזכיר, כל הפרוצדורה הטיפולית הזאת היא פרוצדורה מאוד בטוחה.
יהודה מלמד: זאת אחת הפרוצדורות שתופעות הלוואי זניחות מאוד.
יהודה מלמד: על כך באמת אמונים - - -
איתן ברושי: על איזה צורך זה עונה?
יהודה מלמד: אז מצד אחד, יש לנו מכשיר רפואי שיכול לתת מינוני חמצן גבוהים מאוד.
יהודה מלמד: מצד שני, לאיזה צורך?
יהודה מלמד: למעשה, בצורה תאורטית, כל פתולוגיה שהתוצר הסופי של אותה פתולוגיה יש איזושהי רקמה שיש בה חוסר חמצון.
יהודה מלמד: למשל, חולי סוכרת שיש להם בעיה של כלי דם ברגליים, לא מגיע מספיק דם, לא מגיע מספיק חמצן ואז יש כיבים ופצעים.
יהודה מלמד: אנחנו מסוגלים להביא לאותן נקודות, לאותן בעיות של חוסר חמצון, להביא רמת חמצון גבוהה מאוד.
יהודה מלמד: זה בגדול.
מאיר כהן: סליחה אדוני, אני צריך לשאול אותך.
מאיר כהן: על זה אין עוררין?
מאיר כהן: זה מוכח?
יהודה מלמד: זה מוכח, בוודאי.
מאיר כהן: כלומר, כל חולי הסוכרת שיש להם בעיות של הגעת דם לאזורים הפריפריאליים - - -
יהודה מלמד: סדר גודל של 35% מהחולים.
מאיר כהן: 35% מחולי הסוכרת.
מאיר כהן: אדוני מסכים?
מאיר כהן: תענה לי רק בכן ולא.
ארז כרמון: מסכים לא לגבי המספרים, אבל חלק ניכר מחולי הסוכרת זקוקים באמת ויכולים ליהנות ממנו.
מאיר כהן: וזה עוזר להם?
ארז כרמון: וזה עוזר, אבל לחולים מסוימים - - -
מאיר כהן: תן לנו בבקשה עוד שתי אינדיקציות.
יהודה מלמד: עכשיו, נזקי קרינה למשל, נזקי קרינה רפואית, תופעות הלוואי של קרינה רפואית זו בעיה - - -
מאיר כהן: של חולי הסוכרת?
יהודה מלמד: לא, של כל חולה שמקבל טיפולים כתוצאה מאיזשהו גידול.
יהודה מלמד: למשל גידולים מקרינים, הגידול נרפא, אבל סדר גודל של 5-10 ואפילו 20 שנים, שלפוחית השתן מתחילה לדמם כתוצאה מנזקי הקרינה הרפואית.
יהודה מלמד: הטיפול העיקרי שמביא לריפוי הבעיה הזאת זה טיפול בתא הלחץ.