GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: המשרד שלך בנוי לעשות את העבודה הזאת בזמן?
ענת מימון: לכן את יש את רואה החשבון.
אלי אלאלוף: רואה חשבון שיעשה את זה כל שנה?
אלי אלאלוף: חבר'ה, תבדקו גם את היכולות שלכם, לא רק את המצב האופטימלי.
אלי אלאלוף: אני מכיר את הנושא של הערת עסק חי; אם יש את זה, זה סופר בטוח.
גבריאל ברון: למה צריך מפקח על המפקח?
גבריאל ברון: בואו נמנה מפקח שיפקח על כיבוי אש.
גבריאל ברון: רואה החשבון של הבית מחויב - - -
גבריאל ברון: סליחה.
גבריאל ברון: רואה החשבון של הבית - - -
אלי אלאלוף: אני לא מבין איך אתם, המשרדים, דורשים דבר שלדעתי אתם לא יכולים לפקח עליו.
נועם פליק: אלה התקנות שכתובות בחוק.
אלי אלאלוף: עד שתקבל אותן זה חנון ורחום.
אלי אלאלוף: משרד המשפטים, אתם רוצים להגיב?
אסף ברקוביץ: אני מהכונס הרשמי ומהאפוטרופוס הכללי.
אסף ברקוביץ: אנחנו רואים ערך בכך שיהיה גורם אובייקטיבי חיצוני שנבחר על-ידי הדיירים, שלא תלוי בחברה, שיקיים פיקוח מתמשך על היציבות הכלכלית.
אסף ברקוביץ: אנחנו חושבים שיש בזה ערך מעבר לרואה החשבון.
אסף ברקוביץ: רואה החשבון, עם כל הכבוד - אני לא רוצה להגיד שמשרת את אדוניו, אבל במידה מסוימת כן.
נגה רובינשטיין: יש תקנות רואי החשבון.
אסף ברקוביץ: לכן סייגתי את הדבר.
אסף ברקוביץ: רואה החשבון הוא בוודאי בלתי תלוי, אחרת לא יכול היה להתמנות, ועדיין אני חושב שהערך המוסף בגורם אובייקטיבי בעל ידע, בעל מומחיות בתחום, יכול לתרום משמעותית להבטחת הדיירים.
אסף ברקוביץ: יש איזושהי מחשבה שבטוחה היא פני הכול.
אסף ברקוביץ: צריך לזכור שבטוחה בפני עצמה יכולה לכסות את מלוא החוב לדייר, אבל החוק לא מתעסק בערך הבטוחה ויכול להיות שהמשכנתה שנרשמה מהווה 10% מערך החוב לדייר, ולכן יש אילו שהם שלייקס.
אסף ברקוביץ: 10% זה באמת קצת קיצוני, אבל בחוק אין דרישות להתאמת ערך הבטוחה לערך החוב, לכן אנחנו חושבים ומציעים שהמודל יישאר.
אלי אלאלוף: אני מודיע שאני לא משנה שום דבר.
אלי אלאלוף: יישאר כפי שזה כתוב.
נורית קורן: האחריות היא לא על הדיירים.
דורון ארנון: אין כזה דבר.
דורון ארנון: שאלתם את לשכת רואי החשבון?
נורית קורן: שאלנו את לשכת רואי החשבון, הזמנו אותם לדיון.
ענת מימון: אני לא רוצה לקרוא מהפרוטוקול, אבל אני מפנה אתכם לפרוטוקולים של הדיונים הקודמים, למשל הדיון מה-7 בפברואר, החל מעמוד 9 של הפרוטוקול והלאה.
ענת מימון: היה דיון של כמעט שעה רק על הסעיף הזה.
ענת מימון: אני מזכירה שהנוסחים דיברו על נאמן שימונה.
ענת מימון: ביקשתם שזה לא יהיה נאמן אז שינינו את זה לרואה חשבון, ואז זה היה בסדר.
ענת מימון: ואז באתם וביקשתם שרואה החשבון לא יפעל רק לפי שיקול דעת מקצועי שלו אלא גם להתוות לו את שיקול הדעת ולהפנות אותו לעקרונות של הערת עסק חי – וגם את זה הכנסנו.
ענת מימון: הנוסח שמובא עכשיו הוא נוסח שהוסכם - - -
יהושע שפונדר: אבל הכנסתם עוד משהו.
ענת מימון: לא הכנסנו - - -
יהושע שפונדר: למה?
יהושע שפונדר: יציבות כלכלית.
יהושע שפונדר: מי קובע מה זה יציבות כלכלית?
ענת מימון: אם רואה חשבון חושב שבעזרת מבחני העסק החי הוא יכול להוציא דוח ולהגיד שהבטוחות הן בטוחות – זה בסדר.
יהושע שפונדר: אם אנחנו עובדים על הערת עסק חי אז צריך להתמקד בהערת עסק חי ולא כל רואה חשבון יהיה לו שיקול דעת אם יש יציבות כלכלית או אין יציבות כלכלית.
יהושע שפונדר: יש הערת עסק חי.
אסף ברקוביץ: הקושי רק עם הערת עסק חי, שבדרך כלל עסק חי מגיעה מאוד מאוד מאוחר.
אסף ברקוביץ: המטרה היא להבטיח את הדיירים ולא להביא אותו למצב שבו אנחנו מגלים להם את מה שהם כבר יודעים.
אסף ברקוביץ: הערת העסק החי מאוד רלוונטית.
יהושע שפונדר: גם רואה החשבון יקבל את הנתונים פעם בשנה ואז הוא יתחיל לבדוק.
גבריאל ברון: זו פגיעה קשה בדיירים, שזה יירשם בפרוטוקול.
גבריאל ברון: הסעיף הזה פוגע מאוד בדיירים, ולכן הם מתנגדים לו.
גולן רובינשטין: לא יכול להיות שיום אחרי שהמפקח ייתן רישיון, והוא בדק את היציבות הכלכלית, רואה חשבון אחר יגיד שהבית לא יציב כלכלית.
גולן רובינשטין: זה יעלה על הדעת?
אלי אלאלוף: חבר'ה, אתם מדברים לפרוטוקול או מדברים לעניין?
אלי אלאלוף: אז אני מודיע: הישיבה נעולה.
אלי אלאלוף: היום ה-23 במאי 2018, ט' בסיון התשע"ח, השעה 9:10 ואני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: אנחנו חוזרים לנושא שכבר טופל בוועדה והוא תקנות הסכמים קיבוציים (תשלום דמי טיפול ארגוני מקצועי לארגון מעבידים) (תיקון), התשע"ח-2018, אחרי שהתקנות האלה תוקנו וחזרו משולחנו של שר העבודה.
אלי אלאלוף: אני אשמח אם נציג המשרד יפתח בנושא הזה.
שלמה יצחקי: תודה אדוני היושב ראש.
שלמה יצחקי: בוקר טוב.
שלמה יצחקי: אנחנו בוועדה הזאת כבר חמש פעמים.
אלי אלאלוף: אתי פעמיים.
אלי אלאלוף: זו השלישית.
שלמה יצחקי: בוועדה הקודמת, לפני כשנה, היינו אצל אדוני כאן בוועדה, דנו בפרוטרוט בסעיפים, במחלוקות, לקחנו שוב את התקנות על מנת לעשות שיעורי בית.
שלמה יצחקי: השר שמע את כל הארגונים, את כל מי שביקש, ואנחנו באים לכאן ומביאים תקנות בעקבות השימועים בהם שמענו את הארגונים השונים.
אלי אלאלוף: הצטרפו אלינו חברי הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא, אילן גילאון ודן סידה.
שלמה יצחקי: אחרי שהשר שמע את כלל הארגונים, אנחנו מביאים לכאן תקנות בעקבות השימועים האלה.
שלמה יצחקי: השר היה קשוב לארגונים ואפילו עשינו כמה תיקונים מהותיים לעומת התקנות שהיו בישיבה הקודמת בוועדה הזו.
שלמה יצחקי: אלטרנטיבה לאי תיקון התקנות, אדוני היושב ראש, הוא מצב שגם ארגוני המעסיקים סובלים ממנו וגם המעסיקים, ובעיקר מעסיקים קטנים.
שלמה יצחקי: התקנות הקיימות עוד משנת 1977 לוקות בכמה וכמה בעיות ואנחנו מנסם להסדיר אותן.
שלמה יצחקי: אם זה נושא של שיעור דמי הטיפול שהוא קצת מסובך בתקנות הקיימות, הארגונים בכלל לא פועלים לפי המתווה שנקבע בתקנות, אנחנו רוצים לתקן את זה ואנחנו בעצם קובעים מחיר פיקס לדמי הטיפול כך שזה יהיה פר עובד, 216 שקלים פר עובד.
שלמה יצחקי: אנחנו גם קובעים סכום מקסימלי.
נעה בן שבת: זה פיקס לעובד.
שלמה יצחקי: פיקס לעובד.
אלי אלאלוף: איך הגעתם ל-216 שקלים ולא ל-218?
שלמה יצחקי: זה כמעט 0.4.
שלמה יצחקי: בזמנו היה שכר מינימום 5,000 שקלים, זה היה 0.4 משכר המינימום פר שנה לעובד.
שלמה יצחקי: יצא הסכום הזה.
שלמה יצחקי: השר קבע את הסכום הזה.
אלי אלאלוף: אם שכר המינימום עולה, זה עולה?
שלמה יצחקי: זה צמוד כאן למדד באיזושהי צורה אבל זה לא יהיה צמוד לעלייה בשכר המינימום.
שלמה יצחקי: בעקבות שימועים, בעקבות דין ודברים עם נציגי הארגונים, השר הגיע לסכום הזה.
שלמה יצחקי: קבענו גם סכום מקסימלי שיהיה ניתן לגבות.
שלמה יצחקי: אם נניח מספר העובדים עולה מעבר לסכום של 90,000 שקלים, המקסימום יהיה 90,000 שקלים או מחצית מדמי החבר לפי הסכום הנמוך מבין השניים.
שלמה יצחקי: הייתה בעיה שלא פנו למעסיקים, בעיקר למעסיקים קטנים, במשך שבע שנים ואז תבעו אותם שבע שנים אחורנית.
שלמה יצחקי: בתקנות האלה מצאנו איזשהו מתווה שאם לא תהיה דרישה לגבי אותה שנה, לא יהיה אפשר לגבות דמי טיפול לגבי אותה שנה.
שלמה יצחקי: זאת אומרת, ארגון המעסיקים יצטרך לפנות למעסיק, להגיש דרישה לגבי אותה שנה.
שלמה יצחקי: לא הגיש דרישה לגבי אותה שנה, לא יוכל לגבות דמי טיפול.
שלמה יצחקי: הייתה בעיה שתבעו שבע שנים אחורה ואז בעצם התפשרו וכפו חברות בארגון.
שלמה יצחקי: אנחנו רוצים לבטל את האפשרות הזאת ולהשאיר חופש בידי המעסיק, אם הוא רוצה להתארגן בארגון המעסיקים או לא רוצה להתארגן בארגון המעסיקים.
שלמה יצחקי: נושא נוסף.
שלמה יצחקי: אנחנו מביאים כאן איזשהו מתווה.
שלמה יצחקי: חשבנו מלכתחילה לתת פטור לעסקים קטנים ורצינו להקל עליהם.
שלמה יצחקי: גם בתקנות הקיימות אנחנו בעצם נותנים פטור למעסיק חדש למשך חמש שנים בהן יהיה פטור מדמי הטיפול.
שלמה יצחקי: אני חושב שזה צעד חשוב מאוד לעידוד עסקים, לעידוד עסקים קטנים, לפתיחת עסקים חדשים וקצת להוריד רגולציה ונטל מעסקים קטנים.
שלמה יצחקי: בזמנו הבאנו פטור לעשרה עובדים.
שלמה יצחקי: בעקבות שימוע, כאמור, קבענו איזשהו מתווה ואנחנו ניטרליים לגבי שתי נוסחאות שאנחנו מביאים כאן.
שלמה יצחקי: או שזה יהיה בחסות הארגונים עצמם, שהם יקבעו קריטריונים שוויוניים לתת פטור למעסיק שהוא נמצא בקשיים כלכליים או בנסיבות קשות וחריגות.
שלמה יצחקי: לתת לו פטור מתשלום לגבי שנה או כפי שהארגון יקבע או שאנחנו נותנים פטור למעסיק עם שלושה עובדים.
שלמה יצחקי: אנחנו ניטרליים לגבי הנוסחה.
שלמה יצחקי: ככל שהוועדה תאשר את אחת הנוסחאות האלה, סה כמובן יהיה מקובל עלינו.
שלמה יצחקי: אנחנו רוצים להסדיר את נושא משך חובת התשלום.
שלמה יצחקי: היום יש צו הרחבה.
שלמה יצחקי: ארגון המעסיקים יכול לגבות במשך עשרות שנים דמי טיפול.
שלמה יצחקי: אנחנו בעצם מסדירים - ואני רוצה להודות ליועצת המשפטית של הוועדה שעזרה לגבי הנוסחה הזאת לנעה בן שבת וגנר - ונותנים לשבע שנים.
שלמה יצחקי: זאת אומרת, משך תקופת החובה תהיה למשך שבע שנים אלא שאנחנו גם מאפשרים לאותו ארגון מעסיקים, שאם הוא צד להסכם קיבוצי כללי רב ענפי, משקי, זאת אומרת, צו הרחבה נניח למוגבלים או צו הרחבה לפנסיה, אם הוא צד להסכם כזה, גם צו הרחבה בהקשר הזה הוא צו הרחבה חדש ואז ייספרו שבע שנים למשך התקופה הזאת שהיא תהווה תקופת חובה לתשלום.
אלי אלאלוף: הצטרפו אלינו חבר הכנסת הרב יצחק וקנין וחברת הכנסת נורית קורן.
שלמה יצחקי: כרגע יש נושא שנתון בבג"ץ והוא נושא של חברות של מעסיק שחל עליו צו הרחבה באותו ענף והוא חבר בארגון מעסיקים אחר.
שלמה יצחקי: אנחנו רוצים גם להסדיר את העניין הזה.
שלמה יצחקי: אנחנו חושבים שאם נניח התאחדות התעשיינים או התאחדות הקבלנים מטפלת במעסיק מסוים בענף שלה, ראוי שהוא יהיה מחויב בתשלום דמי טיפול, אבל אם הוא בוחר עדיין להיות חבר בארגון מעסיקים אחר, אנחנו מורידים מעליו את הנטל הזה ואנחנו קובעים כאן באופן מידתי – בזמנו זה היה שליש פטור מדמי הטיפול וכרגע אנחנו מעמידים את זה על 50 אחוזים פטור מדמי הטיפול.
שלמה יצחקי: אנחנו רוצים להסדיר את הנושא הזה של תחרות בין ארגוני מעסיקים, בין הארגון הזכאי לבין ארגון שהמעסיק חבר בו.
שלמה יצחקי: אנחנו רוצים להסדיר את זה בתקנות האלה לפי נוסחה שקבענו.
שלמה יצחקי: כמובן שאנחנו גם רוצים לקבוע כאן נושא של שקיפות ומתן סל שירותים.
שלמה יצחקי: אנחנו לא קובעים איזה סל שירותים ייתן ארגון המעסיקים כי כרגע הוא יכול לא לתת כלום, שום שירות למקבל דמי טיפול לפי התקנות הקיימות, אבל אנחנו קובעים שהוא יקבע איזה סל שירותים הוא נותן לחברים ואיזה סל שירותים הוא נותן למשלמי דמי טיפול שאינם חברים אצלו בענף.
שלמה יצחקי: אנחנו רוצים גם שתהיה שקיפות לגבי הנושא של תשלום דמי טיפול ותשלום דמי חבר ושזה יהיה שקוף.
שלמה יצחקי: בתקנות האלה אנחנו קובעים שתהיה מחצית, שהמקסימום יהיה מחצית מדמי החבר.
שלמה יצחקי: זאת אומרת, גם נושא של דמי החבר יהיה שקוף באתר אינטרנט שארגון המעסיקים יהיה מחויב לקבוע.
שלמה יצחקי: אדוני היושב ראש, אלה בעצם התיקונים שאנחנו מבקשים להכניס בתקנות.
שלמה יצחקי: אני חושב שאם לא נתקן את זה, האלטרנטיבה היא שייוותרו התקנות הקיימות, לא יהיו פטורים למעסיק בקשיים, לא יהיו פטורים למעסיק קטן, לא יהיו פטורים למעסיק חדש בשנים הראשונות לעסק, לא יוסדר הנושא של דמי הטיפול כי היום – אנחנו חושבים - הוא במחיר גבוה מאוד וגם דברים שנתונים היו במחלוקת בבג"ץ, תבוטל תקנה מסוימת כנראה, ואז בעצם כל מעסיק יוכל לבחור איזשהו ארגון שהוא רוצה.
שלמה יצחקי: אנחנו גם חוששים שיוקמו ארגונים קיקיוניים שבעצם יהיו ערי מקלט לתשלום של דמי טיפול ואז יהיו פטורים מדמי טיפול לארגון הזכאי.
שלמה יצחקי: ארגוני המעסיקים באמת עושים כאן עבודה נפלאה, ואני יכול להעיד על זה כמי שנמצא בקשר כמעט יום יומי עם ארגוני המעסיקים, ואולי כאן בוועד אדוני היושב ראש ער לנושא של הפעילות של ארגוני המעסיקים, ובאמת הם מטפלים במעסיקים, בכלל המעסיקים, בין אם הם חברים אצלם ובין אם לאו.
שלמה יצחקי: לכן אני חושב שראוי שיקבלו דמי טיפול אבל הנושא הזה חייב להיות מוסדר כי אם הוא לא יהיה מוסדר, כל הנושא הזה עומד על כרעי תרנגולת, כל המעסיקים יינזקו וגם ארגוני המעסיקים בסופו של תהליך יינזקו.
אלי אלאלוף: תרשה לי לומר לך שאני נרגש לשמוע את האזהרות שלך.
אלי אלאלוף: אני חייב לומר, כאחד שלא מבין בתחום הזה, אני לא הייתי חבר בארגון כלשהו וגם עכשיו לא, שהשמועות וההדים שהגיעו אלי והלחץ שהפעילו חלק מהגופים, זה לא היה מבשר דברים יפים למערכת הזאת.
אלי אלאלוף: זאת ההזדמנות שלנו, של כולנו ביחד, ואתה התחלת בזה, לתקן דברים כדי שהמערכת הזאת תהיה הרבה יותר גלויה ומובנת לכל אחד.
אלי אלאלוף: האזהרות שלך, שלא יקומו גופים קיקיוניים וגם שמי שקיים ידע מה המגבלות שלו ומה החובות שלו, זה רק אומר שאנחנו זקוקים לרפורמות מסוימות.
אלי אלאלוף: אני אומר לכם בשיא הכנות שלי לא אכפת לבטל סעיפים בתוך הרפורמה, בתקנות האלה.
אלי אלאלוף: אם אנחנו מרגישים שזה לא נותן שקיפות ותחרות הגונה, חבל לקדם את זה כי השמועות וההדים שמגיעים – ואני לא דמות מרכזית, ואתם מכירים את הדמויות המרכזיות – לא נותנים הדים טובים למערכת הזאת.
אלי אלאלוף: אני מודה לשר העבודה והרווחה על שלקח את זה למרות שכאילו התקדמנו לפני כן ומאז כניסתו הוא ביקש פסק זמן כדי לבדוק את זה בעצמו ועל כך אני מודה לו.
אלי אלאלוף: אנחנו נמצאים עם הצעה שלדעתי היא טובה אבל אפשר יהיה לתקן אותה בדברים מסוימים ואפשר לעשות את זה בצורה הכי הגונה בינינו.
אלי אלאלוף: היועצת המשפטית רוצה להוסיף משהו?
דבורה ספיר אליעזר: תודה אדוני היושב ראש.
דבורה ספיר אליעזר: לדעתי שלמה די מיצה את הנושאים העיקריים.
דבורה ספיר אליעזר: אני רק אומר שהתקנות מותקנות מכוח חוק הסכמים קיבוציים שמקנות סמכות לשר לקבוע סמכות לארגוני מעסיקים שחתומים על הסכמים קיבוציים כלליים שהורחבו בצווי הרחבה לגבות דמי טיפול ממעסיקים שאינם חברים באותם ארגונים, תוך הכרה בפעילות של אותם ארגונים כארגונים דומיננטיים במערכת יחסי עבודה בכללותה.
דבורה ספיר אליעזר: יש מי שיגידו כאן גם אל מול הממשל ואל מול הכנסת הם מציגים באופן דומיננטי את המעסיקים שהם מייצגים אותם.
דבורה ספיר אליעזר: מטבע הדברים מדובר בתקנות שיש בהן חילוקי דעות.
דבורה ספיר אליעזר: יש ארגוני מעסיקים שגובים דמי טיפול ויש ארגוני מעסיקים שלא גובים.
דבורה ספיר אליעזר: יש גם ארגוני עוסקים שלא גובים והם לא ארגוני מעסיקים ויש להם את הדעה בקשר לאותן תקנות.
דבורה ספיר אליעזר: בסך הכול אני חושבת שיש בתקנות האלה גם כדי להיטיב עם העסק הקטן שצריך לשלם את דמי הטיפול, להבין את מהות דמי הטיפול שהוא צריך לשלם, להבין מי הוא אותו ארגון זכאי, להבין שיש תקופה מוגבלת ככל שאותו ארגון לא פועל לקידום יחסי עבודה והוא לא יוכל להמשיך לגבות את דמי הטיפול, להבין שארגון לא יוכל לפנות אליו אחרי שבע שנים ולדרוש ממנו תשלום עבור כל השנים אחורה ולדרוש ממנו גם ריביות מוגזמות שהיו קבועות בחוק אלא שזה רק יהיה עניין של הצמדה.
דבורה ספיר אליעזר: לכן אני חושבת שחשוב להעביר את התקנות האלה ואנחנו מבקשים מהוועדה שתסייע לנו להעביר אותן ולסיים את התקנות כך שיוכלו להיות חתומות על ידי השר.
דבורה ספיר אליעזר: תודה רבה.
יצחק וקנין: דבר חשוב לא נאמר כאן והוא כמה כסף זה יכניס למערכת?
יצחק וקנין: יש לכם אומדן?
שלמה יצחקי: זה יכניס פחות מאשר זה מכניס היום.
שלמה יצחקי: קודם כל, אלה תקנות לא חדשות אלא תקנות קיימות.
יצחק וקנין: התקנות קיימות וזה לא דבר חדש, אבל אתם מכניסים כאן הרבה גורמים חדשים שלא היו לפני כן.
קריאה: מוציאים גורמים.
דבורה ספיר אליעזר: זה נכון שמדובר בקיבוצים ובמושבים.
דבורה ספיר אליעזר: אני חושבת שבעניין הזה, עת נגיע לנושא הזה, אנחנו מוכנים לדיון בעניין הזה.
קריאה: אתם שוחחתם אתנו על זה?
דבורה ספיר אליעזר: יש מ-2005 - - -
קריאה: לא עם הארגונים.
אלי אלאלוף: אני מבקש, את רוצה לענות לחבר הכנסת וקנין?
דבורה ספיר אליעזר: בתוך כל המערך הזה, זה נכון שבוטלו פטורים מסוימים.
דבורה ספיר אליעזר: שני פטורים, למושבים ולקיבוצים, תוך הבנה – וזה נעשה כבר ב-2007, התקנות מתגלגלות מאז – שיש מפעלים ויש עבודה שמתבצעת בתוך קיבוצים על ידי עובדים ושאין להבחין בין אותה עבודה שמתבצעת בתוך הקיבוץ לזאת שמתבצעת מחוץ לקיבוץ או למושב.
דבורה ספיר אליעזר: כמובן שאנחנו פתוחים לדיון ואנחנו כאן כדי לדון בנושא.
אלי אלאלוף: זו אחת הנקודות העקרוניות.
דבורה ספיר אליעזר: כאשר נגיע לנושא, נשמע את כלל הארגונים.
אלי אלאלוף: הערות כלליות.
אלי אלאלוף: יש לנו רשימה של נושאים עקרוניים בהם אנחנו רוצים לדון והדברים שעלו, יהיו חלק.
רועי כהן: נשיא לה"ב – לשכת ארגוני העצמאים והעסקים בישראל וחברה בנשיאות הארגונים העסקיים.
רועי כהן: אני רוצה קודם כל לעשות סדר בדיס-אינפורמציה שקורית כאן במהלך השבועות האחרונים שקשור לנושא דמי טיפול ארגוני.
רועי כהן: חברים, לא מדובר כאן במס חדש ולא מדובר כאן בכלל במס שמנסים לשים את זה על כתפיו של שר העבודה והרווחה.
רועי כהן: זה פשוט לא נכון.
רועי כהן: לה"ב מאגדת 50 ארגונים של עסקים קטנים ורק ארגון אחד, איגוד המוסכים, שיש בו דמי טיפול ארגוני.
רועי כהן: כל הניסיון הזה לייצר שרוצים להטיל מס על עסקים קטנים, הוא לא נכון וזאת טעות ביסודה.
רועי כהן: מדובר כאן בענפם שיש להם הסדרה על ידי הסכם קיבוצי שקיבל צו הרחבה.
רועי כהן: אלה ארגונים שקיימים מלפני קום המדינה, אם זה איגוד המוסכים משנת 1942, התאחדות בעלי המלאכה משנת 1908, התאחדות בוני הארץ משנת 1947.
רועי כהן: כל הניסיון הזה לבוא ולהגיד שבאים להטיל כאן מס, זה לא נכון.
רועי כהן: הארגונים האלה, רק בשבוע האחרון הצליחה התאחדות קבלני השיפוצים להביא אחרי 16 שנים להסדרה של ענף השיפוצים ולגרום לכך שיהיה בתוך חוק רישום חובה לרישום שיפוצניק וגם שיהיה ביטוח עליו.
רועי כהן: את זה עושים האנשים בהתנדבות.
רועי כהן: אני בהתנדבות.
רועי כהן: אין אצלי דמי טיפול ארגוני.
רועי כהן: רונן בהתנדבות.
רועי כהן: רוני בריק בהתנדבות.
רועי כהן: שרגא ברוש בהתנדבות.
רועי כהן: אנשים קמים בבוקר ומנסים לעזור, למי?
רועי כהן: לאותם אנשים שיש עליהם נטל רגולציה ונטל בירוקרטיה.
רועי כהן: לא ראיתי אף אחד שנזעק כאשר אתמול פרסמו שרוצים בענף המסעדות כך שתהיה חובה בתפריט לרשום את מספר הקלוריות.
רועי כהן: אף אחד לא ניסה לראות כמה עלויות ישיתו על אותם אנשים שצריכים עכשיו לרשום בתפריט שלהם את מספר הקלוריות ולשם כך להעסיק יועץ קלוריות במסעדה כדי לרשות זאת.
רועי כהן: זה פי מאה עלות מאשר אותם 600 שקלים.
רועי כהן: הטענה באיגוד המוסכים שיקבל הגנה זה שיהיה לו מוסך הסדר שיוכל לא להיות מוסך הסדר, ההגנה שלו בכל הנושא של חוק יבוא הרכב – שם נמצאים אותם איגודים.
רועי כהן: אתה לא תפריע לי כי אתה אינטרסנט.
רועי כהן: אתה היית באיגוד המוסכים ועכשיו אתה רוצה להקים לך איגוד פרטי.
אלי אלאלוף: לא דיון אישי.
רועי כהן: אני לא אהפוך את זה לדיון אישי.
רועי כהן: בכוונה לא אמרתי את זה.
רועי כהן: אני אומר כאן לחברים, יש כאן ניסיון היסטורי אחרי שנתיים.
רועי כהן: אני מלווה את הנושא הזה שנתיים ושלמה יצחקי יודע.
רועי כהן: הלכנו וחזרנו, ונעה יודעת את זה, הלכנו וחזרנו, ואני דחפתי.
רועי כהן: אני, בניגוד לכל העמדה של הארגונים שיהיה פטור לחמש שנים לעסק חדש.
רועי כהן: זה לא התקבל באנחת רווחה אצל כולם אבל אמרתי להם שעסק חדש, בואו נשחרר אותו, ניתן לו קודם כל לחיות, גם נעזור לו, נבוא לקראתו וניתן לו את השירותים אבל שיהיה עסק חדש.
רועי כהן: ישבנו עם כל הגורמים.
רועי כהן: לבוא היום ולפתח את זה בכתבות מטעם ולגרום לעיתונאים שלא מבינים בכלל על מה מדובר ולרשום ששר העבודה והרווחה רוצה להטיל מס – עושים לו עוול.
רועי כהן: הוא בא לסדר כאן משהו פרוץ, משהו שאנחנו הרבה זמן עובדים עליו.
רועי כהן: אני מבקש מאדוני לעבוד כדי שהתקנות האלה יעברו וישימו סוף לכל הארגונים הקיקיוניים האלה שפעם היו בנשיאות הארגונים ופתאום הם עברו למקום אחר.
רועי כהן: שם היו הכי מיליטנטיים.
רועי כהן: הביאו אנשים לבתי משפט, קמו עכשיו ורוצים לעשות הפוך.
רועי כהן: יש לנו הזדמנות היסטורית לתקן כאן עוול ואסור לומר לרגע שזה יפגע בעסקים הקטנים כי בסופו של דבר העסקים הקטנים מקבלים כאן שירותים מארגונים שמביאים להם הישגים.
אלי אלאלוף: נמצא כאן נציג משרד הכלכלה.
אלי אלאלוף: רן קויתי, בבקשה.
רן קויתי: שלום, בוקר טוב.
רן קויתי: אנחנו מברכים על העבודה המשמעותית שנעשתה על ידי משרד העבודה ועל ידי שלמה יצחקי בכל הנוגע לעסקים חדשים.
רן קויתי: מדובר ביישום של החלטת ממשלה כבר מלפני שלוש שנים שהוביל משרד הכלכלה, עוד כאשר שלמה יצחקי היה במשרד.
רן קויתי: אני שמח שזה נמצא בפנים.
רן קויתי: מבחינתנו עדיין יש נקודות שדורשות תיקון.
אלי אלאלוף: אני מציע שכאשר נגיע לנקודות השונות, תתייחסו.
אליאב בן שמעון: מנכ"ל התאחדות הקבלנים, בוני הארץ.
אליאב בן שמעון: אני יושב כאן ואני לא מאמין שאחרי שנתיים של עבודה ודיונים בנושא הזה, אני אחתום מאה אחוזים על הדברים של שלמה יצחקי.
אליאב בן שמעון: הוא תיאר את המצב בדיוק לאשורו.
אליאב בן שמעון: אנחנו עברנו שנתיים של ייסורים עד שהגענו לנוסח תקנות האלה שמביא אותן שר העבודה.
אליאב בן שמעון: פגישות עם כל הארגונים, פגישות עם נציגי העובדים, שינויים, הלוך וחזור, ודעתנו לא נוחה מאה אחוזים אבל אנחנו יודעים לחיות עם זה.
אליאב בן שמעון: אנחנו מבינים את הצרכים ואנחנו מבינים את הבעיות.
אליאב בן שמעון: אני רוצה לומר דווקא על התאחדות בוני הארץ, ארגון שנחשב לארגון גדול וחזק.
אליאב בן שמעון: אצלנו הדגש הוא דווקא על הטיפול במעסיקים הקטנים, בעובדים קטנים.
אליאב בן שמעון: יושבים כאן שותפים שלנו, תחתנו, התאחדות קבלני השיפוצים.
אליאב בן שמעון: ללא הליווי שלנו, של ההתאחדות אותם, היום לא הייתה הסדרה של ענף השיפוצים, לא היה מצב שעסקים קטנים, שיפוצניקים קטנים, היום יודעים לעבוד עם רישיון בחוק ללא תמיכה של התאחדות בוני הארץ.
אליאב בן שמעון: סולל בונה או דניה סיבוס או אשטרום לא צריכים אותי לצורך העניין הזה אבל מי שצריך אותנו כהתאחדות חזקה ומובילה, אלה דווקא הם.
אליאב בן שמעון: אני רוצה להתייחס לעוד הצעה שעומדת כאן לדיון ואני לא מבין איך היא מגיעה לדיון, וזה נושא שהזכיר אותו בקצרה שלמה יצחקי, הנושא של עיר מקלט.
אליאב בן שמעון: אנחנו כאן יצרני סטרט-אפים במדינת ישראל?
אליאב בן שמעון: יקום מישהו מחר בבוקר, יפתח עמותה ויגיד שהוא מאגד מחר את יצרני הבלוקים במדינת ישראל.
אליאב בן שמעון: אין לו קשר ליחסי עבודה, בחיים הוא לא ראה הסכם קיבוצי, בחיים הוא לא טיפל מול ועדות הכנסת, הוא לא יודע להציע את אותו סל שירותים שהיום אנחנו נדרשים להציג בתקנות והוא יבוא ויגיד שהוא גובה 200 שקלים.
קריאה: בתקנות יש מחיר קבוע.
אליאב בן שמעון: כל מחיר שהוא ירצה.
אליאב בן שמעון: אי אפשר לתת לגוף או למאן דהוא שהוא בלי שום רקורד את המקום להיכנס לתוך הנושא הזה בלי לדעת ובלי להבין.
אלי אלאלוף: חברים, אנחנו מקיימים את הדיון עד 10:45.
אלי אלאלוף: אם לא תצמצמו את עצמכם, לא נתקדם.
אליאב בן שמעון: אני רוצה לומר עוד דבר אחד גם לגבי הענפים שלנו וזה קורה בהרבה ענפים.
אליאב בן שמעון: אנחנו דנים כאן הרבה בנושא סוגיית מספר העובדים מהם נגבה.
אליאב בן שמעון: אני רוצה לתת לכם דוגמה מה זה שלושה עובדים בענף הקבלני.
אליאב בן שמעון: זה יכול להיות בעל לבית עם שני עובדים שמנהל 500 מיליון שקלים בשנה.
אליאב בן שמעון: הוא יהיה פטור.
אליאב בן שמעון: זה השכל הישר?
אלי אלאלוף: בשלב זה לא תקבל תשובה.
אלי אלאלוף: אני בטוח שנגיע גם לזה.
אלי אלאלוף: אוריאל לין, בבקשה.
2436: תודה רבה אדוני.
2436: אני לא רוצה להרחיב אלא אני רוצה להצביע על שלושה ליקויים מאוד חמורים בתקנות כפי שמוגשות לוועדה.
2436: קודם כל, אנחנו צריכים להבין מאיפה התחיל כל הדבר הזה.
אלי אלאלוף: ברשותך, אנחנו תכננו דיונים פר נקודות שנראות לנו מהותיות.
2436: שלוש נקודות בלבד ואעשה זאת בקיצור.
2436: אני חושב שכולנו מבינים שבלי נציגות של ארגוני מעסיקים לא נוכל לקיים באופן רציני את הדמוקרטיה הישראלית, אם כאן בוועדות הכנסת לא תהיה נציגות של ארגוני המעסיקים.
2436: אוי ואבוי לנו אם לא תהיה.
2436: אבל צריך להבין שכל התקנות האלה התחילו מנקודה שהייתה אפליה בדמי טיפול ארגוני בין התעשייה והמלאכה לבין השירותים.
2436: כשהוקמה הוועדה הזו, זה היה ייעודה המרכזי אבל הוועדה החליטה להרים כנפיים, להתרומם ודרך תקנות להעביר משמעויות שנוגעות למגזר העסקי בישראל כה מרחיקות לכת, כה מזעזעות, ואני חייב לציין מה הן.
2436: בצורה הנוכחית בפנינו תקנות בלתי חוקתיות בעליל.
2436: קודם כל, התקנות האלה רוצות לשנות סדרי עולם ואת כל מאזן הכוחות הקיים היום בישראל בין ארגוני המעסיקים לארגוני העובדים.
אלי אלאלוף: ברשותך, בבקשה, תקצר.
2436: אדוני, אני לא מבין את ההערה.
2436: אני פשוט נוגע בנקודה מאוד מרכזית.
אלי אלאלוף: עם כל הכבוד, אנחנו חייבים לקצר.
2436: אני מתמצת.
2436: האמן לי שאני אסיים תוך כמה דקות.
2436: אנא.
2436: יש כאן נקודות שאני לא רוצה אחר כך שאנחנו נרוץ לבג"צים ודברים מהסוג הזה.
2436: אדוני, אני חייב לומר שאי אפשר בתקנות לשנות יחסי כוחות במשק בין ארגוני המעסיקים לבין ארגוני עובדים.
2436: התקנות האלה נותנות כוח אדיר לארגוני עובדים מעבר למה שיש כיום ומעבר למה שנחוץ.
2436: אנחנו צריכים לשאול את עצמנו שאלה בסיסית והיא מדוע בכלל ארגוני המעסיקים גובים דמי טיפול ארגוני, משום שאנחנו נותנים שירותים ומייצגים את העסקים.
2436: זו הסיבה.
2436: זה לא משום שאנחנו שיפרנו את תנאי העבודה.
2436: ארגוני העובדים תובעים דמי טיפול ארגוני כי שיפרו את תנאי העבודה וזה צודק.
2436: המעסיקים, משום שהם מייצגים ונותנים שירותים למגזר העסקי.
2436: אני רוצה להוסיף עוד הערה אדוני.
2436: לא יתכן שאנחנו דרך תקנות נשנה את מאזן הכוחות בין ארגוני העובדים לבין ארגוני המעסיקים.
2436: כבר היום יש יתרון גדול לארגוני העובדים במשק הישראלי.
2436: לא צריך להוסיף לו עוד יתרון ודרך תקנות.
2436: זה הצד הבלתי חוקתי של התקנות.
2436: נוסף על כך, לא יתכן שהתקנות האלה מנוסחות כך שהן תגרומנה לשלושה סניפים של לשכות המסחר או לארבעה סניפים להיעלם.
2436: אנחנו מדברים כאן בלשכות מסחר אזוריות שקיימות למעלה מ-50 שנים, שנותנות שירותים לעסקים בפריפריה והן אכן לא נותנות את אותו ייצוג ענפי ארצי אבל הן עדיין נותנות שירותים ישירים אישיים לפי בחירת המגזר העסקי בפריפריה.
2436: חיפה, ירושלים, באר-שבע, מה נאמר להן היום?
2436: אתן תעלמנה?
2436: על פי התקנות היום זה כאילו שהתקנות אומרות שאתן, לשכת המסחר בחיפה, ירושלים ובאר שבע, אתן תיסגרו כי אתן לא תוכלו לעמוד בתנאים שמציבים לכן.
קריאה: הם לא גובים היום.
קריאה: אין לו הסכם קיבוצי.
קריאה: הסכם.
קריאה: לא צו.
2436: כדי שלשכות המסחר האזוריות של איגוד לשכות המסחר תוכלנה להתקיים, הדברים שנאמרים בתקנות הם בלתי אפשריים מבחינתם.
2436: משמעות הדבר היא סגירתן.
2436: אדוני היושב ראש, אני מוכרח לומר שדרך תקנות אי אפשר לסגור ארגוני מעסיקים שקיימים 50-60 שנים בישראל.
2436: לא יעלה על הדעת דבר כזה.
אלי אלאלוף: אני רוצה לציין שהצטרפו אלינו שלושה חברי כנסת נוספים ואני שמח על כך – עודד פורר, שרן השכל ומיכל בירן.
מיכל בירן: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות.
מיכל בירן: אנחנו בדיון על התקנות האלה שנמשך כבר הרבה מאוד זמן.
מיכל בירן: הצד החיובי של כל הדיון הזה, אגב, אני חושבת שזה כן גרם לכל הארגונים לחשוב היטב על מה התועלת שלהם, איך הם מוכיחים את עצמם בצורה הכי טובה ונותנים את השירות הכי טוב.
מיכל בירן: עדיין מטרידות אותי שתי נקודות מרכזיות.
מיכל בירן: האחת, מספר העובדים.
מיכל בירן: גם שלושה עובדים.
מיכל בירן: אני לא רגועה מהסיבה מאוד פשוטה.
מיכל בירן: אני מסתכלת על קבלני שיפוצים, אנשים שיש להם הכי מעט עובדים.
מיכל בירן: הפחד הכי גדול שלי הוא שבסוף הארגונים הקטנים האלה ייסגרו ובסוף מי שאמור לייצג אותם יהיה מי שמייצג את העסקים הגדולים.
מיכל בירן: אנחנו נמצאים בדיונים.
מיכל בירן: אלה לא אותם אינטרסים.
מיכל בירן: כמו שלפעמים אנשים מתלוננים על דמי חבר במפלגה, בסוף זאת הדרך היחידה של האדם שאין לו שום יכולת להתארגן ושמישהו ידבר בשמו.
מיכל בירן: דיברת על ארגוני עובדים, זה אותו קונספט.
מיכל בירן: בסוף אתה משלם קצת כדי שהרבה מאוד אנשים יוכלו להביע את עמדתם ולהילחם.
2436: ארגוני העובדים חזקים.
מיכל בירן: אני לא צריכה את העזרה שלך.
2436: תקציב של 500 מיליון.
מיכל בירן: אני ממש לא צריכה עזרה.
מיכל בירן: זה דבר אחד שממשיך להטריד אותי ואני חושבת שהפטור לעסקים חדשים זה דבר הגיוני.
מיכל בירן: העניין של מספר העובדים כן מטריד אותי.
מיכל בירן: הדבר השני שאני בכלל לא מבינה איך הוא הגיע לכאן, העניין עם הקיבוצים והמושבים.
מיכל בירן: כל הקונספט של כל התקנות, של כל הארגוניים, זה יהיה מי שייצג את האנשים.