GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ריזק סאלאח: מאה פלוס.
<ריזק סאלאח: היא הגדרה קיימת בחוק והם מודים בכך.
<ריזק סאלאח: נכה מאה פלוס, נכות מיוחדת והזכאות צריכה להיות בהתאם לכולם, שווה בשווה.
אלי אלאלוף: יש הרגשה שיש אי התאמה בין ההגדרה הלועזית לבין ההגדרה בעברית.
אלי אלאלוף: במקום שנמשיך להתווכח בינינו, אני מציע שנביא את המומחה הרפואי לעניין הזה והוא ייתן לנו את ההגדרה, ואז נחליט.
אלי אלאלוף: אולי נבטל את זה.
אלי אלאלוף: בכל מקרה לא סגרנו את הנושא הזה.
<חיים בר: אני רוצה להתייחס למשפט שנאמר על ידי ערן לגבי הנצרך.
<חיים בר: תלוי איך בודקים את הסכום בשורה התחתונה.
<חיים בר: אם אנחנו מכניסים את התגמול נצרך ומפרידים אותו מיתר הנושאים שקשורים והוא עומד על סדר גודל של כ-4,300 שקלים לחודש, 4,600 שקלים לחודש, זה תגמול נצרך.
<חיים בר: כל היתר זה ניידות, משקולות, תגמול הנכות וכולי וכולי.
<חיים בר: אם מזה עוד נשאר לשלם שכירות שהיא חלק מהעניין, אין לו אמצעי קיום.
<חיים בר: אתה מביא אותו מחר בבוקר לבנק בלי כסף, בלי אפשרות לשלם מזונות, בלי כסף לאכול ובלי שום דבר.
<חיים בר: לכן אחד הדיונים שאמורים להתקיים כאן צריך להיות דיון על נושא דמי הקיום.
<חיים בר: דמי הקיום, אם יוסיפו את דמי הקיום מעבר לצרכים השוטפים שהוא צריך להוציא על שכירות וכולי, מ-4,000 שקלים, יכול להיות שיש לזה מקום להיות שם.
<חיים בר: אבל דמי הקיום צריכים להיות סכום שהוא הממוצע במשק וזה הסכום למי שלא יכול להתקיים וזה מישהו שלא קבע אותו משרד הביטחון ורק משרד הביטחון, קבע שהוא לא כשיר לעבודה אבל הוא לא קבע שהוא לא יכול לפרנס את משפחתו בכבוד.
<חיים בר: זה שיש לו שני ילדים או שלושה ילדים או ארבעה ילדים, הוא יקבל תוספת מינימלית, אבל אם דמי השכירות או כל דבר אחר שהוא ייקח כמשכנתא וישלם וזה בא מאותם דמי קיום, אין סיכוי שהוא יתרומם.
אלי אלאלוף: אתה הבאת אותנו לסעיף אחר.
<חיים בר: אסור לזה להיות חלק מהמרכיב הזה.
אלי אלאלוף: ברשותכם, יש לי התלבטות מאוד קשה.
אלי אלאלוף: אני יודע ששר הביטחון שלנו עסוק בסוריה.
אלי אלאלוף: יש לו זמן להתעסק "לפי החלטת שר הביטחון"?
אלי אלאלוף: גם אם אני אומר שטות, אני יכול לסיים את המשפט?
אלי אלאלוף: אני חושב שזה ברור ששר הביטחון ניזון מהמלצות שהוא מקבל מאגף השיקום.
אלי אלאלוף: למה לא משאירים את האחריות באגף השיקום?
אלי אלאלוף: התירוץ הזה שנקרא שר הביטחון, זה סתם להעמיס או להתחמק מאחריות.
<קריאה: להתחמק.
אלי אלאלוף: אני מציע שייבדקו כל ההמלצות האלה שקשורות להחלטת שר הביטחון.
<יעל סלנט: בעצם הכוונה היא לתקנות.
<ערן יוסף: השיטה שעבדו אתה עד היום - - -
אלי אלאלוף: אני לא ראיתי סגן שר עם סמכויות למרות שהוא חבר שלי ומהשכונה שלי.
<ערן יוסף: כל ההסדרים האלה היו ברמה של אגף השיקום.
<ערן יוסף: כל ההוראות הן הוראות בחתימת ראש אגף השיקום.
<ערן יוסף: על זה קיבלנו נזיפה גם מהיועץ המשפטי לממשלה, גם ממבקר המדינה.
<ערן יוסף: אמרו לי שאי אפשר יותר וכי את כל הדבר הזה אנחנו צריכים להעביר בחוק או בתקנות.
<ערן יוסף: כאן אנחנו מביאים את המסגרת הראשונית, ובזה אנחנו דנים כרגע, ותחת החוק הזה יהיו קבצים של תקנות לדיור, לרכב וכן הלאה.
<ערן יוסף: לכן כל מקום שכתוב שר הביטחון יחליט, זה אומר תקנות שיובאו בפני הוועדה ובסוף ייחתמו על ידי שר הביטחון, שיהיו הוראות המשנה של החוק.
אלי אלאלוף: אני רוצה שזה יהיה ברור וחד וחלק.
אלי אלאלוף: כמו במשרד הבריאות, אם הייתם יודעים כמה שר הבריאות צריך להיות פרופסור עם פרס נובל כדי לאשר כל דבר ודבר.
אלי אלאלוף: זאת נראית לי באמת התחמקות.
אלי אלאלוף: אם החוק אומר שזה באגף השיקום, ראש אגף השיקום, זה חוק.
אלי אלאלוף: הבג"ץ לא יבוא להתערב בעניין הזה.
<קריאה: גם זה הולך להיות חוק.
<קריאה: התזכיר.
<יעל סלנט: זאת בעצם סמכות להתקין תקנות.
אלי אלאלוף: אם זה בתקנות, תכניסו את זה.
<יעל סלנט: תקנות שעוברות פעם אחת.
אלי אלאלוף: אבל על תעמיסו כל הזמן כי זאת ממש בירוקרטיה מיותרת.
אלי אלאלוף: שר הביטחון, לא יהיה לו זמן.
אלי אלאלוף: תחתימו אותו בלנקו על דברים, ודאי זה אסור.
אלי אלאלוף: תחתימו אותו בלי שיהיה מודע.
אלי אלאלוף: חבר'ה, זה לא רציני.
<ערן יוסף: אין הכוונה להביא שום מקרה פרטני בפני השר.
<ערן יוסף: כל מה שכתוב כאן, יאושר על ידי שר הביטחון בתקנות.
אלי אלאלוף: כתקנה שתובא לאישור.
אלי אלאלוף: תקנות רק לשר מותר להגיש ולמשוך.
מאיר כהן: אני הבנתי ממך שאתה אמרת שאתם מעגנים מציאות קיימת.
מאיר כהן: האם התקנות האלה קיימות?
אלי אלאלוף: זו כל הבעיה.
<ערן יוסף: כל ההסדר הזה קיים היום בהוראות שחתום עליהן ראש אגף השיקום.
מאיר כהן: היות ואני מכיר את זה מתפקידי כשר, כל פעם שלא רוצים לקבל החלטה אומרים שנשאיר את זה?
מאיר כהן: אתה בטוח שלא?
<ערן יוסף: ההוראות קיימות.
אלי אלאלוף: הוא יגיד לא ואני אומר כן.
<ערן יוסף: מה שהחוק הזה אומר זה שאנחנו מסדירים כרגע את הרף העליון של הכללים.
<ערן יוסף: החוק גם אומר שעד שיותקנו תקנות, ההוראות נשארות בתוקף.
מאיר כהן: החשש הגדול שלי – חוקים שחוקקו ב-2012, גם במשרד החינוך, גם במשרד הבריאות וגם ברווחה, עד היום התקנות לא הובאו לאישור.
מאיר כהן: כל הזמן עשו הארכות של חצי שנה.
מאיר כהן: השאלה אם אנחנו יכולים במערך החקיקה פעם אחת ולתמיד להגביל זמן.
אלי אלאלוף: אל תראה את זה כהערה לך כשר הרווחה.
אלי אלאלוף: אנחנו דנו כאן בתקנות שהיו צריכות להיות כאן בוועדה ב-2002.
מאיר כהן: אנחנו מקבלים החלטות שאומרות שאם לא יספיקו לכתוב את התקנות, יבואו ויקבלו הארכה.
מאיר כהן: אולי פעם אחת צריך לבוא ולומר במקרה הזה שזה תלוי באיכות החיים של חבר'ה שנתנו את נשמתם, שלא מושכים תקנות מעבר לשנה?
מאיר כהן: שתוך שנה כל התקנות האלה יהיו.
אלי אלאלוף: עשינו את זה בחוק המזון ואתה ממשיך לאכול בלי חוק המזון.
אלי אלאלוף: זה מה שקורה לצערנו.
אלי אלאלוף: אני אומר את זה בכאב ולא כחלק מההומור הלא מוצלח שלי.
<ערן יוסף: התקנות הראשונות יותקנו, אמרנו שנתיים כי יש כאן הרבה מאוד תקנות.
מאיר כהן: אני חושב שאילו אני הייתי בצד השני, הייתי עומד על זה הכי חזק מעבר לדברים האלה, שהתקנות יותקנו.
מאיר כהן: אלה תקנות בדיני נפשות.
מאיר כהן: אלה לא תקנות של לבדוק כמה אחוזים אשלגן יש לי בענף או בבננה.
מאיר כהן: אלה דיני נפשות.
מאיר כהן: יש כאן אנשים שאיכות החיים שלהם נפגעת כי אין תקנות ואין לי ספק בכך.
מאיר כהן: לכן השאלות שלי.
מאיר כהן: יש לי חבר שהוא פגוע ראש, לא יושב על כיסא גלגלים, אני מוביל אותו מהסלון לשירותים שלו כי אם לא, הוא לא מצליח לעשות זאת.
מאיר כהן: אבל פתאום מסתבר לי שאחד כזה יקבל שכר דירה רק בגובה של 2,600 שקלים.
מאיר כהן: פשוט מדהים.
<רפי כהן צמח: יושב ראש מחוז הצפון.
<רפי כהן צמח: שני דברים.
<רפי כהן צמח: עד לפני כמה שנים חלק מהמענק וההלוואה שמשרד הביטחון העניק לנכה לדיור היה חלק מההון העצמי שלו, על מנת לקבל משכנתא.
<רפי כהן צמח: לאחרונה זה חלק מהסך הכולל של המשכנתא כאשר מעבר לזה הנכה צריך להביא הון עצמי נוסף על מנת לקבל משכנתא כהשלמה.
<רפי כהן צמח: חייל שמתגייס בגיל 18 לצבא, שסיים כיתה י"ב והלך לצבא, מן הסתם אין לו הון עצמי.
<רפי כהן צמח: הוא הלך לצבא בריא וחזר פצוע והוא עומד לרכוש דירה.
<רפי כהן צמח: הוא נתקע בקטע הזה שאין לו הון עצמי כי חלק מהסיוע של אגף השיקום הופך להיות, החלק שהיה ההון העצמי בזמנו, החלק הכולל של המשכנתא.
<רפי כהן צמח: מעבר לזה הוא צריך להביא הון עצמי.
<רפי כהן צמח: זה אחד הדברים שצריך לפתור אותו.
<רפי כהן צמח: זה אמנם לא באגף אלא זה היה באוצר.
<רפי כהן צמח: דבר שני.
<רפי כהן צמח: הנושא של סיוע בשכר דירה.
<רפי כהן צמח: אנחנו נתקלים בשני מצבים של נכים.
<רפי כהן צמח: נכה שהמצב הסוציו אקונומי שלו קשה מאוד והוא מעל 50 אחוזי נכות ואין שום סיכוי בעולם שבמצבו הוא יכול לרכוש דירה.
<רפי כהן צמח: אגף השיקום נותן סיוע בשכר דירה עד שנתיים.
<רפי כהן צמח: שנה ועוד שנה ולפעמים, במקרים חריגים, נותנים עוד כמה חודשים.
<רפי כהן צמח: אומרים לו שכדי שהוא ימשיך לקבל סיוע בשכר דירה שנה שלישית ורביעית, הוא צריך להציג להם תכנית לרכישת דירה.
<קריאה: כבר בשנה שנייה.
<רפי כהן צמח: בשנה שנייה הם עוד נותנים.
<רפי כהן צמח: צריך לומר שהם נותנים.
<רפי כהן צמח: אבל מעבר לזה, הנכה צריך להציג תכנית שהוא הולך לרכוש דירה.
<רפי כהן צמח: במידה ולא, מופסק לו גם הסיוע בשכר דירה.
<רפי כהן צמח: אוטומטית.
<רפי כהן צמח: הוא לא יכול לרכוש דירה.
<רפי כהן צמח: יש לנו לא מעט נכים כאלה שבחיים הם לא יכולים להגיע לדירה משלהם.
<ערן יוסף: לא הבנתי את השאלה.
אלי אלאלוף: אומרים לך שחייל צעיר שנפצע ואין לו נכסים קודמים והוא צריך דיור, יש לו סיוע בשכר דירה לשנתיים.
<רפי כהן צמח: חלק את זה לשני חלקים.
<רפי כהן צמח: אנחנו אמרנו שהחייל הצעיר שנפצע, הלך לצבא בגיל 18, חזר מהצבא נכה, זכאי לרכישת דירה, זכאי להלוואה - - -
אלי אלאלוף: בתנאי שיש לו הון עצמי.
<ערן יוסף: הסיפור של ההון העצמי לא קשור להוראות אגף השיקום.
<ערן יוסף: בכללים של בנק ישראל למתן הלוואה לדיור יש מינימום שבן אדם צריך להביא כהון עצמי שהוא לא בהלוואה.
<רפי כהן צמח: צריך להחריג את זה.
<רפי כהן צמח: בזמנו ההלוואה הייתה הון עצמי של הנכה.
<רפי כהן צמח: כן.
<ערן יוסף: יש שינוי בהוראות בנק ישראל בעניין הזה.
<ערן יוסף: אני לא יכול לשלוט על העניין.
אלי אלאלוף: מה זה לא יכול לשלוט.
אלי אלאלוף: אתה יכול להאיר את תשומת ליבם לטעות שלהם.
<קריאה: זה לא אדם רגיל.
אלי אלאלוף: לא התכוונו, אבל פגעו.
<ערן יוסף: מה שהנכה מקבל כמענק, זה חלק מהון עצמי.
<ערן יוסף: אין עם זה בעיה.
<קריאה: אבל אין לו.
<ערן יוסף: כאשר מדובר על הלוואות, השיקולים של בנק ישראל – אני לא מייצג אותם, אני רק מסביר מה הם אומרים – שהם מסתכלים על יכולת ההחזר ויכולת ההחזר מתייחסת לכל ההלוואות שהוא מקבל, ולא משנה מאיזה מקור.
<ערן יוסף: רוצים לשנות את ההגדרות של בנק ישראל, זה לא קשור לחקיקה.
<רפי כהן צמח: תעשו אתם כאגף.
<רפי כהן צמח: זה חלק מההוראות של בנק ישראל והשארתם את זה כך.
<רפי כהן צמח: אולי היה נוח למישהו.
<רפי כהן צמח: לא נלחמתם בזה, לא ניסיתם לשנות את זה.
אלי אלאלוף: כשנגיע לסעיף הזה, לפני כן נשאל את בנק ישראל האם הוא לקח את זה בחשבון ומה ההתייחסות שלו לנושא.
אלי אלאלוף: בשם הוועדה נפנה לבנק ישראל לקבל הבהרה בעניין הזה.
<רפי כהן צמח: לנושא השכירות.
אלי אלאלוף: להפסיק את זה אחרי שנתיים במקרים מיוחדים.
אלי אלאלוף: עד ארבע.
<רפי כהן צמח: אין סיכוי בעולם שנכה ירכוש דירה.
אלי אלאלוף: מפסיקים לו את ההשתתפות בשכר דירה אחרי שנתיים.
<רפי כהן צמח: כן, אלא אם הוא מגיש תכנית רכישה ואין סיכוי שהוא יביא תכנית רכישה כזאת.
אלי אלאלוף: במקרה כזה לוועדת החריגים אין סמכות?
<ערן יוסף: פרקי הזמן של הזכאות יופיעו בתקנות אתן נגיע בשלב הבא.
<ערן יוסף: זה משתנה גם לגבי דרגת הנכות.
<ערן יוסף: לנכים הקשים ביותר יש גם שש שנים של זכאות.
<ערן יוסף: יש אפשרות לשנה שלישית, יש סיוע שאנחנו נותנים לפעמים דרך כספי עזבונות.
<ערן יוסף: יש מערך שלם של זכויות סביב הסיפור הזה.
<רפי כהן צמח: זה לא קורה בפועל.
<חזי משיטה: מה לא קורה בפועל?
<רפי כהן צמח: שש שנים?
<חזי משיטה: למאה פלוס יש.
<חזי משיטה: זה לא קשור.
<רפי כהן צמח: אתה הולך על המאה אחוזים.
<חזי משיטה: אבל זה מה שהוא אומר.
<רפי כהן צמח: הוא לא דיבר על המאה פלוס.
<רפי כהן צמח: זאת לא הדוגמה הנכונה.
<רפי כהן צמח: הדוגמה הנכונה היא של אלה שנמצאים במצב סוציו אקונומי מאוד קשה, שיש להם 50 אחוזים נכות ומעלה, הם לא יכולים לרכוש דירה בעתיד הנראה לעין.
<רפי כהן צמח: אחרי שנתיים מפסיקים להם את הסיוע בשכר דירה.
<רפי כהן צמח: מה קורה עם אותו נכה לאחר שנתיים?
<רפי כהן צמח: הרי במקום להרים אותו מעל המים, אנחנו מטביעים אותו עוד יותר.
אלי אלאלוף: אני שוב חוזר ואומר שזאת התייחסות לדבר חדש.
אלי אלאלוף: זה לא היה בהצעה המקורית.
אלי אלאלוף: אם זה חדש, זה אומר שזה גם דורש תקציב.
אלי אלאלוף: אם זה דורש תקציב, זה אומר שהנושא מחוץ לדיון כרגע עד שיבדקו את ההיבט התקציבי.
אלי אלאלוף: כרגע אנחנו לא מתייחסים לנושא הזה.
אלי אלאלוף: אני מבקש שתבדקו אותו כי מה שמוסבר כאן, זה מאוד מאוד הגיוני.
אלי אלאלוף: אבל תחשבו על זה.
אלי אלאלוף: תבדקו איך מתייחסים, האם היו מקרים מסוג זה, כמה מקרים וכולי ותבואו עם חוות דעת.
אלי אלאלוף: כאן לא נקבל החלטה, בוודאי לא בשלב זה.
<איציק שושן: אני נכה צה"ל משלום הגליל.
<איציק שושן: אני חושב שדווקא לאותו סיפור עליו מדבר מר צמח, נכה שנפצע כשהוא צעיר ואין מי שיממש והיחיד לממן הוא בנק ישראל, צריכה להיות איזושהי הוראה מאגף השיקום לבנק ישראל כי אותו נכה עם אחוזים לצמיתות לכל חייו, הוא כבר השתקם.
<איציק שושן: אני חושב שצריכה להיות איזושהי הנחיה לבנק ישראל שיש לו את המגננה של התגמול, שייתנו לו את ההלוואה שתוכל לכסות.
<איציק שושן: היום בפערים של המחירים, אין סיכוי.
אלי אלאלוף: אנחנו נפנה לבנק ישראל.
אלי אלאלוף: הוועדה תפנה לבנק ישראל לבקש הבהרה ונבקש התייחסות לנושא.
<איציק שושן: יש נכים בלי קורת גג.
<אייל אליהו: אני נפצעתי באסון הספארי ב-1985.
<אייל אליהו: מאז ועד עכשיו אין לי הון עצמי.
<אייל אליהו: אין לי בית, אז מה?
<אייל אליהו: לא מגיע לי לקנות בית?
<אייל אליהו: אני לא מבין את החשיבה שלכם.
<אייל אליהו: לך יש בית?
<אייל אליהו: לי אין בית.
<אייל אליהו: למה לך יש בית ולי אין בית?
<אייל אליהו: אני לא יכול לעבוד, אני מנוטרל.
<אייל אליהו: סגרתם אותי.
<אייל אליהו: יותר מזה.
<אייל אליהו: יש כאן הסתכלות לא נכונה שלכם.
<אייל אליהו: אתה כאבא, אתם לא מסתכלים נכון.
<אייל אליהו: 4,000 שקלים נצרך, אם אני רוצה להתגרש מאשתי, אני לא יכול.
<אייל אליהו: אני לא יכול לשכור בית.
<אייל אליהו: אני לא יכול לעשות כלום.
<אייל אליהו: אני לא מבין אתכם.
<אייל אליהו: אני משנת 1985 עד היום, אין לי בית.
<אייל אליהו: אני גר בדירה של משרד הביטחון.
<אייל אליהו: לא שלי.
<אייל אליהו: כשאני נפטר, מוציאים את אשתי והילדים מהבית וזורקים אותם כי אין להם זכויות.
<אייל אליהו: אני לא מבין על מה אתם מדברים כאן.
<אייל אליהו: אתם מדברים כאן על סכומים.
<אייל אליהו: אתם מסודרים, כולכם כאן מסודרים, אז אתם לא מבינים את הנכה.
<אייל אליהו: למה אין לי בית?
<אייל אליהו: תסביר לי למה אין לי בית.
<אייל אליהו: למה משנת 1985 לא מצא משרד הביטחון בית לנכה?
<אייל אליהו: הון עצמי, עד היום, עד שאבא שלי ימות, אז אולי יהיה לי וגם כשהוא ימות, לא יהיה לי הון עצמי.
<אייל אליהו: אז מתי יהיה לי הון עצמי?
<אייל אליהו: אני יכול לעבוד?
<אייל אליהו: רק לגנוב.
<אייל אליהו: לרצוח.
<אייל אליהו: איך אני אביא הון עצמי?
<אייל אליהו: תסביר לי.
<אייל אליהו: ארבע הילדים אני מגדל.
<אייל אליהו: מאיפה?
<חזי משיטה: זה לא מונח לפתחו של אגף השיקום.
<חזי משיטה: אם הכנסת תחליט שיהיו סכומים גבוהים יותר, זה מה שיהיה.
<חזי משיטה: אני לא רגולטור של בנק ישראל.
<חזי משיטה: אני חושב שיש כאן איזשהו בלבול.
<חזי משיטה: אני לא נותן הוראות לבנק ישראל.
<חזי משיטה: אחד הפתרונות שהעלית כאן, אני לא התכוונתי להעלות אותו, הוא פתרון, הלוואי והיה לי יותר כדי להשתמש בו, זה דירות של משרד הביטחון שאני מבין שאתה גר באחת מהן.
<אייל אליהו: זו הצרה הכי צרורה שיש.
<חזי משיטה: אני לא יודע אם זאת צרה.
<חזי משיטה: זה פתרון.
<אייל אליהו: אני רוצה שכשאני אמות, יהיה לי בית לתת לילדים שלי.
<חזי משיטה: אתה צודק.
<אייל אליהו: כמו שאתה תמות ותיתן לילדים שלך בית, אני רוצה גם כן.
<אייל אליהו: זה מה שרציתי.
<אייל אליהו: מגיע לי.
<אייל אליהו: אני לא חושב שלא מגיע לי.
<אייל אליהו: למה לא שלחו אותי לקנות בית?
<אייל אליהו: למה לא עזרו לי לקנות בית?
<אייל אליהו: למה נטרלו אותי בכלל?
<אייל אליהו: מה חסר בי?
<אייל אליהו: בגלל שנפצעתי, בגלל שאני שרוף, בגלל שאני מוגבל, אז אני לא יכול לעשות כלום, אז נטרלו אותי?
<אייל אליהו: מה זה 170 שקלים?
<אייל אליהו: 170 שקלים לחודש אני משלם על הדירה.
<אייל אליהו: לא רוצה את זה.
<אייל אליהו: אני רוצה בית שיהיה שלי.
<אייל אליהו: להחזיר את זה?
<אייל אליהו: תתבייש לך.
<אייל אליהו: אתה מבין למה אנחנו סובלים?
<אייל אליהו: בגלל אנשים אטומים שהראש שלהם בום, הם רוצים לחסוך למערכת וכך הם מתקדמים.
<אייל אליהו: כך הם מתקדמים.
<אייל אליהו: איך הוא יתקדם?
<אייל אליהו: הוא חוסך למערכת.
<אייל אליהו: אתה מבין מה הוא אומר לי?
<אייל אליהו: תחזיר את זה.
<אייל אליהו: תחזיר לי אתה את מה שאבדתי.
<אייל אליהו: הוא אמר שאני מקבל 170 שקלים.
אלי אלאלוף: אף אחד לא יושב כאן כדי לפגוע בשני.
<חזי משיטה: יש לנו מעל מאה דירות כאלה בהן מתגוררים נכים וזאת ברכה גדולה עבורנו כדי לפתור מצוקות כאלה.
<אייל אליהו: מי מקבל דירת נ"ר?
<אייל אליהו: מי שפשט רגל.
אלי אלאלוף: אדוני, אל תביא אותי לדברים שאני לא מתכוון.
אלי אלאלוף: הסגנון הזה לא מקובל עלי.
אלי אלאלוף: פעם ראשונה אני רואה אותך בוועדה ואני רוצה לכבד אותך.
<אייל אליהו: נכון.
<אייל אליהו: אני רואה בטלוויזיה ואוכל את עצמי.
<אייל אליהו: אוכל את עצמי.
<אייל אליהו: מתפוצץ בבית.
אלי אלאלוף: אני רוצה לכבד אותך אבל תאפשר לנו לכבד אותך.
<חזי משיטה: הדירות שיש לנו, למשרד הביטחון, כדירות שאנחנו יכולים לסייע ולפתור מצוקות אמיתיות, הן ברכה גדולה מאוד.
<חזי משיטה: במחיר אפסי אנחנו נותנים לנכי צה"ל להתגורר בהן.
<חזי משיטה: אני בטוח שעדיף לך לרכוש דירה ואם יש בידינו את הכלים לאפשר לך, היינו עושים את זה ואנחנו עושים את זה.
<חזי משיטה: אין משהו שמגיע לכם ואנחנו חוסכים בו.
<חזי משיטה: זאת אמירה לא נכונה.
<אייל אליהו: אתה רוצה שאני אשמיע לך הקלטות?
אלי אלאלוף: בזה סיימנו.
אלי אלאלוף: הנושא הזה לדעתי מוצה.
אלי אלאלוף: סיימנו אותו.
<רינת גולד גזית: לעניין שדובר כאן, מבחינת פרק הזמן של זכאות לסיוע בשכר דירה.
<רינת גולד גזית: הסעיף אומר, בסעיף קטן (ג) בעמוד 2, שהסיוע לפי סעיף זה יינתן לתקופה מוגבלת.
<רינת גולד גזית: אבל יש מקרים בהם הסיוע ניתן בדרך המלך בתנאים מסוימים כמובן, אבל בלי ועדת חריגים, ניתן לצמיתות.
<רינת גולד גזית: הדברים מוגדרים באופן ברור בהוראה של שכר דירה בסעיפים 85 ו-86.
<רינת גולד גזית: מדובר בנכים קשים שהם מבוגרים או שלא הייתה להם דירה או שיש דירה שלא מתאימה להם.
<יעל סלנט: אולי נכתוב לתקופה כפי שיקבע שר הביטחון.
אלי אלאלוף: המילה שר הביטחון, לא.
אלי אלאלוף: תנו לו להתעסק בסוריה.
<רינת גולד גזית: הכול אמור להיקבע בתקנות.
אלי אלאלוף: אז תרשמו כפי שייקבע בתקנות.
<יעל סלנט: יקבע שר הביטחון, זה המינוח המשפטי שלנו להגיד שיהיו תקנות.
אלי אלאלוף: יקבע שר הביטחון בתקנות.
<יעל סלנט: אנחנו לא אומרים בתקנות, אבל זאת הכוונה.
אלי אלאלוף: אני רוצה לקרוא מה שאני רואה.
אלי אלאלוף: תשימו את זה.
אלי אלאלוף: גם הוא, זאת האחריות עליו לקדם את זה.
אלי אלאלוף: זה לא מספק אותך?
<רינת גולד גזית: מספק אבל יש לי הערות נוספות, אם אפשר, על הקטע שכבר דנו בו.
אלי אלאלוף: יש שיטה לא לסיים את העבודה שלנו.
אלי אלאלוף: בסוף תהיו עם הרבה שאלות ועם תשובות חלקיות ובלי חוק.
אלי אלאלוף: אני רוצה חוק.
אלי אלאלוף: אני אומר לכם שהחוק הזה עושה הרבה יותר טוב מהמצב הנוכחי שהוא חצי אנדרלמוסיה.
<רינת גולד גזית: אני מסכימה לגמרי אבל יש לי כמה הערות.
אלי אלאלוף: אי אפשר כך.
אלי אלאלוף: כל דיון אנחנו עוברים בקושי שני עמודים.
<רינת גולד גזית: אני מעירה הערות שאני חושבת שהן מאוד ענייניות.
אלי אלאלוף: חוץ מזה יש לכם אפשרות לכתוב לנו.
אלי אלאלוף: תכתבו לייעוץ המשפטי מראש את ההערות שלכם.
אלי אלאלוף: אולי בהתכתבות נוכל להתקדם.
<יעל סלנט: הם שלחו לנו הערות והעברנו אותן למשרד הביטחון.
<יעל סלנט: חלק גדול מההערות, משרד הביטחון, בגלל עיגון מצב קיים, לא קיבל.
<יעל סלנט: לחלק יש הסברים ולחלק אין הסברים.
אלי אלאלוף: אל תחכו רק לדיון כאן.
<רינת גולד גזית: אני רוצה לחזור אחורה להגדרה של מחוסר דיור.
<רינת גולד גזית: נכה הזכאי להלוואה לדיור לפי חוק הלוואה לדיור שאין ולא הייתה בבעלותו דירה.
<רינת גולד גזית: על האמור "שאין לא הייתה בבעלותו דירה" – דיברנו.
<רינת גולד גזית: בעמוד הראשון, סעיף ההגדרה האחרונה.
<רינת גולד גזית: היום מחוסר דיור הוא מי שמביא מה שנקרא בהוראות תעודת זכאות של משרד השיכון.
<רינת גולד גזית: אני מבינה שיש קושי לכתוב תעודת זכאות בחוק.
אלי אלאלוף: למה יש קושי?
<רינת גולד גזית: כי זה לא נקרא כך בחקיקה.
<רינת גולד גזית: יש לזה כינויים אחרים.
<רינת גולד גזית: אני מבינה שמה שעשו כאן, זה איזשהו ניסיון לתת לזה את ההגדרה הטובה ביותר אבל בפועל, לטעמי, זה מגביל רק לנכה שזכאי להלוואה לדיור לפי חוק הלוואות לדיור.
<רינת גולד גזית: אני חושבת שאפשר לנסח את זה בצורה כזאת שדרך חוק הלוואות לדיור - - -
אלי אלאלוף: את זה תכתבי לנו.
<רינת גולד גזית: אני כתבתי ואמרו לי להעלות את זה כאן.
<רינת גולד גזית: לכן אני מעלה את זה כאן.
אלי אלאלוף: אם אמרו, בסדר.
<יעל סלנט: אתמול דיברתי על זה עם ערן ואני מבינה שבדקתם.
<ערן יוסף: אנחנו פשוט לא מבינים איזה סיוע יש לפי חוק הלוואות לדיור שהוא לא הלוואה לדיור.
<רינת גולד גזית: יש הגדרה בחוק הלוואות לדיור, הגדרה של הכללים.
<ערן יוסף: לא זה שאלתי.
<ערן יוסף: יש אדם שזכאי לפי חוק הלוואות לדיור שהוא לא זכאי להלוואה לפי חוק הלוואות לדיור?
<רינת גולד גזית: כן, אבל הגדרה רחבה יותר.
<רינת גולד גזית: לגבי זכאי, אני מבקשת שתשקלו לקרוא לכל זכאי.
<רינת גולד גזית: ההגדרה של זכאי היא זכאי מי שהוא מחוסר דיור והוא זכאי לסיוע בדיור לפי הכללים.
<רינת גולד גזית: הכללים מוגדרים באותו חוק, כללי משרד הבינוי והשיכון לעניין הזכאות לסיוע בדיור.
<רינת גולד גזית: זה הרבה יותר רחב.
<רינת גולד גזית: רק מהלוואות לדיור.
<ערן יוסף: אין שום סיוע לפי חוק הלוואות לדיור שהוא לא הלוואה לדיור.
<ערן יוסף: אין לי בעיה לרשום כאן סיוע במקום הלוואה, אבל זה פשוט אותו הדבר.
<רינת גולד גזית: זה מפנה לכללים של משרד הבינוי והשיכון לעניין הזכאות לסיוע בדיור, שזאת לאו דווקא הזכאות הזו.
אלי אלאלוף: תאמצו את הניסוח של משרד השיכון.
<יעל סלנט: אם נכתוב זכאי בכללים לפי חוק הלוואות לדיור?
<רינת גולד גזית: אני חושבת שזה נותן פתרון.
<ערן יוסף: אין לי בעיה עם הנוסח אבל לא הבנתי את השאלה.
אלי אלאלוף: עכשיו הבנת את השאלה.
<יעל סלנט: אם נכתוב זכאי בכללים לפי חוק הלוואות לדיור, זה בסדר?
אלי אלאלוף: ערן, אני מציע שתאמצו את הניסוח של משרד השיכון.
<שי פרבר: ארגון נכי צה"ל.
<שי פרבר: אני רוצה להתייחס בקצרה להצעה של אדוני חבר הכנסת כהן.
<שי פרבר: חבר הכנסת כהן הציע לגבי פרק הזמן של התקנות.
<שי פרבר: סעיף 42 לחוק קובע שתקנות יותקנו תוך שנתיים.
<שי פרבר: הוועדה בהחלט יכולה לקצר את הזמן הזה לפרק זמן קצר יותר וכמובן לדעתי כל הצדדים יכולים להגיע להסכמה על הדבר הזה שהוא דבר פרקטי שיכול לעזור לכולם.
מאיר כהן: היועצת המשפטית הסבה את תשומת לבי לכך שבעצם אין מצב שאין תקנות.
מאיר כהן: יעמדו בתוקפן התקנות כנוסחן עד יום כניסתן תוקף של תקנות לפי פרק זה.
<שי פרבר: ברור.
<שי פרבר: אין ואקום.
<שי פרבר: אתה הצעת שבעצם יהיה כלי אכיפתי כמה שיותר מהר.
<שי פרבר: החוק נותן שנתיים.
<שי פרבר: אפשר לקצר את זה לשנה, לחצי שנה, כל מה שתקבעו כמובן.
מאיר כהן: אני אשמח לזה ואני אציע את זה.
אלי אלאלוף: אני עם ניסיון לפיו לחצתי את המערכות השונות לפחות מהזמן שזה דרש.
אלי אלאלוף: בסוף יש להן תשובה: אתה אשם כי קבעת לנו מועדים שלא יכולנו לעמוד בהם.
אלי אלאלוף: אני מעדיף לקבוע מועדים מתואמים עם המערכת, אבל אי אפשר להכתיב לפי הרצונות שלנו, ואנחנו עושים זאת בכנות.
אלי אלאלוף: אני אומר לכם שאתם אוכלים אוכל שלא מחולק לפי חוק המזון ותאמינו לי, עבדנו על זה מאות שעות וזה לא פייר.
אלי אלאלוף: אני מציע שבאמת נתחשב.
אלי אלאלוף: תבדקו מחדש.
אלי אלאלוף: שנתיים זה נראה לי תקופה ארוכה כי זה לא מאפס.
אלי אלאלוף: לא מתחילות התקנות מאפס אלא ממצבים קיימים.
אלי אלאלוף: תנסו לקצר אבל שנגיע לנושא הזה, נתייחס.
<רינת גולד גזית: אדוני, ברשותך עוד הערה קטנה אחת.
אלי אלאלוף: ההערות הקטנות שלך הופכות למסובכות.
<רינת גולד גזית: לא, זאת לא הערה מסובכת.
<רינת גולד גזית: בעמוד 3, סעיף 1, מתייחסים לילדו של נכה, ילד שטרם מלאו לו 18.
<רינת גולד גזית: אני חייבת לומר שזה הנוסח - - -
אלי אלאלוף: אני לא רוצה לשנות תוכן.
אלי אלאלוף: אם זה רק על ההגדרה, דברי.
אלי אלאלוף: את התוכן אני לא משנה.
אלי אלאלוף: אין לי סמכות.
<רינת גולד גזית: אני מדברת על ההגדרה.
<רינת גולד גזית: ההגדרה היא ילדו של נכה עד גיל 18.
<רינת גולד גזית: החוק מגדיר ילדו של נכה עד גיל 21.
<רינת גולד גזית: ילד נחשב עד גיל 21.
אלי אלאלוף: במשרד הביטחון זה עד גיל 21?
<ערן יוסף: תלוי לאיזה עניין.
<יעל סלנט: בעניינים מסוימים.
<ערן יוסף: לזכויות שכתובות היום בחוק, הגיל הוא גיל 21.
<ערן יוסף: יש כאן הטבה שעד עכשיו לא הייתה בחוק אלא הייתה בהוראה ובהוראה כתוב שההטבה הזו מתייחסת לגיל 18.
<ערן יוסף: אם נעלה לגיל 21, זאת הרחבה.
<רינת גולד גזית: ההטבה היום מדברת עד גיל 18.
<רינת גולד גזית: אני חושבת שברגע שמעלים אותה לחוק, לא מדובר בשינוי דרמטי ואני לא חושבת שצריך להיות משהו מאוד מאוד דווקני, דווקא ילד שנחשב - - -
אלי אלאלוף: את ראית כמה שינויים לא דרמטיים ביקשת מתחילת הדיון?
<רינת גולד גזית: מה שאמרתי עד עכשיו, זה לא שינוי במצב קיים.
אלי אלאלוף: אנחנו נשארים עם ההגדרה הקיימת.
<יעל סלנט: אני רוצה לחדד את הנושא של הוצאות מעבר.
<יעל סלנט: מי הגורם שאתם רוצים?
<יעל סלנט: לפי איזה כלים?
<יעל סלנט: הוא לא יקבל את ההחלטה סתם.
<יעל סלנט: לפי כללים שאתם תקבעו בתקנות?
<ערן יוסף: אפשר להסדיר בתקנות.
<יעל סלנט: נעשה את זה כסעיף הסמכה?
<ערן יוסף: רגע.
<ערן יוסף: מדובר באופן כללי במקרים מיוחדים וחריגים.
<ערן יוסף: אני לא יודע כמה נוכל לתת כאן.
<ערן יוסף: אלה מקרים באמת בודדים בשנה.
<ערן יוסף: היום זה מתקיים על ידי עובד רווחה במחוז שמקבל את ההחלטה הפרטנית.
<ערן יוסף: ברגע שזה יהיה בחוק, זה קצין תגמולים.
<יעל סלנט: למה לא נעביר את זה לסעיף של ועדת חריגים?
<ערן יוסף: זאת לא ועדת חריגים.
<יעל סלנט: לא ועדת חריגים.
<יעל סלנט: לסעיף האחרון בפרק.
<ערן יוסף: כי הסמכות שאת מדברת עליה היא סמכות של מנהל מחוז אחרי התייעצות עם ועדה.
<ערן יוסף: זה משהו שהוא בדרג יותר זוטר.
<ערן יוסף: לכן אני לא רוצה להכביד.
<יעל סלנט: אפשר לעשות את זה כסמכות לקבוע תקנות ולפי התקנות הוא יחליט?
<יעל סלנט: או כללים או משהו.
<יעל סלנט: נדבר על זה.
<יעל סלנט: הסעיף המשלים של הסעיף שהקראנו עכשיו הוא סעיף של סיוע בשכר דירה לסטודנט.
<יעל סלנט: בנוסח הכחול הסעיף של סיוע בשכר דירה לסטודנט היה בתוך הסיוע הכלי של שכר דירה.
<יעל סלנט: בדיונים פנימיים שערכנו עם משרד הביטחון, הבנו שבעצם יש סיוע בשכר דירה שניתן במשרד לסטודנט בתקופת לימודיו, בתנאים מסוימים, והסיוע הזה בא כסיוע נוסף על הסיוע בשכר דירה לפי סעיף 9ג.
<יעל סלנט: לכן בעצם הפרדנו את הסיוע של סטודנט.
<יעל סלנט: אמרנו שהוא בא בנוסף אבל לא באותן תקופות.
<קריאה: איפה יש סיוע נוסף?
<יעל סלנט: בואו נעבור על הסעיף.
<יעל סלנט: נקריא אותו ונסביר מה כתוב בו.
<ערן יוסף: לנכה למעט נכה בדרגת נכות מיוחדת כי לגביו חל סעיף 9ג.
<ערן יוסף: הוא זכאי לתקופה יותר ארוכה ולכן הם לא צריכים את התוספת שהיא בעצם מורידה להם את סכום הזכאות.
<יעל סלנט: סיוע בשכר דירה לסטודנט לנכה למעט נכה שהוא בעל דרגת נכות מיוחדת השוכר דירה בתקופת לימודיו יינתן סיוע ומענק חודשי לתשלום שכר דירה בסכום שלא יעלה על 840 שקלים חדשים לחודש.
<יעל סלנט: בסעיף זה – סטודנט, מי שלומד במוסד חינוכי כהגדרתו בסעיף 252(ג1) לחוק הביטוח הלאומי.
<יעל סלנט: שר הביטחון יקבע את הסכומים או השיעורים המזעריים של השתתפות נכה בעלות שכר הדירה כתנאי לסיוע לפי סימן זה.
<יעל סלנט: סיוע לפי סעיף זה יינתן אף אם הנכה קיבל סיוע לפי סעיף 9ג, ואינו גורע מזכאותו לפי אותו סעיף.
<יעל סלנט: ואולם בתקופה שבה נכה מקבל סיוע לפי סעיף זה, הוא לא יקבל סיוע בעד אותה תקופה לפי סעיף 9ג.
<יעל סלנט: כלומר, הוא יהיה זכאי גם לסיוע בשכר דירה בעת היותו סטודנט והוא יהיה זכאי גם כשהוא יסיים להיות סטודנט בסיוע לשכר דירה לפי סעיף 9ג שהקראנו אותו, אם הוא עומד בתנאים שלו.
<יעל סלנט: כשהוא סטודנט, הוא יקבל את השיעור של הסטודנט, וכשהוא מסיים להיות סטודנט, הוא יוכל לקבל את הסיוע בשכר דירה הרגיל שהוא גם בשיעורים גבוהים יותר.
<יעל סלנט: אבל אם הוא סטודנט, הוא יקבל את התעריף של הסטודנט שהוא נמוך יותר.
<יעל סלנט: נכה שהוא סטודנט כאמור בסעיף קטן (א) זכאי גם לסיוע במענק למימון ההוצאות הכרוכות במעבר לדירה שכורה, כאמור בסעיף 9ג(ה).