GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עידן קלימן: אנחנו נמצאים היום בשבוע בו נשבר שיא כאשר אין רופא, אין אף רופא בלשכת דן.
<עידן קלימן: 10,000 נכים, נכי צה"ל ואין אף רופא שמקבל קהל השבוע במשרד הביטחון.
<עידן קלימן: נטישה מוחלטת של הרופאים.
<עידן קלימן: רופאים מתל אביב מתגייסים לטובת לשכת דן.
אלי אלאלוף: אם אתה אומר שאין רופא, אין רופא.
אלי אלאלוף: בלי לפרט.
<עידן קלימן: אני כל ישיבה אזכיר את זה עד שמישהו כאן יפתור את העניין של נכי צה"ל לא מקבלים רופא.
אלי אלאלוף: גם את זה תרשמו בבקשה נציגי המשרד.
אלי אלאלוף: מנהל אגף השיקום.
אלי אלאלוף: לאחר מכן אני רוצה שנחזור לסדר היום, דהיינו דיון על הצעת החוק.
<משה אברהמי: בהמשך למה שעורך דין זכאי אמר, הייתי מצפה מאגף השיקום שיש לו מערכת כל כך משוכללת, שיטמיע בתוך המערכת הזאת גם את ההחלטות שלו לגבי זכאויות שונות של נכים שאינן מופיעות בהוראות אגף השיקום.
<משה אברהמי: אני אסביר יותר מאוחר, עת נרד לפרטים.
<משה אברהמי: אז אני אבקש את רשות הדיבור להסביר בדיוק במה דברים אמורים.
אלי אלאלוף: אתם רוצים להתייחס לשתי הערות החברים?
<חזי משיטה: מצב הרופאים באגף השיקום הוא לא טוב ואנחנו מטפלים.
<חזי משיטה: במחוז דן יש רופאה שעובדת, יש רופא שהחזרנו אותו.
<חזי משיטה: הוא היה במחוז דן והחזרנו אותו.
<חזי משיטה: הוא עובד בייעוץ כמעט בחצי משרה.
<חזי משיטה: רופא מדהים שעושה עבודה מצוינת.
<חזי משיטה: אנחנו הוספנו רופא יועץ ממחוז דן שייתן שם רבע משרה נוספת.
<חזי משיטה: אנחנו במשא ומתן עם בית חולים תל השומר שיעביר לנו משרה מלאה של רופא מתוך בית החולים שהוא יהיה עבורנו.
<חזי משיטה: אנחנו נמצאים במשא ומתן, ואני מקווה שזה יצא לפועל.
<חזי משיטה: זאת לא השיטה והדרך לפתור את הבעיה.
<חזי משיטה: רופאי אגף שיקום צערי מצאו את עצמם מחוץ להסכם של משרד האוצר עם ארגון הרופאים והם מופלים לרעה באופן קיצוני מול ביטוח לאומי וקופת חולים, באופן שהוא בלתי נסבל והוא מאוד מפתה אותם לעבור ולקבל 10,000 שקלים יותר בשכר ברוטו בביטוח לאומי או בקופת חולים.
<חזי משיטה: אכן יש מספר בודד של רופאים שעזבו אותנו.
<חזי משיטה: אנחנו עובדים על גיוס, אנחנו במשא ומתן עם האוצר ועם ארגון הרופאים להשלים את הפער הזה, בשתי שיטות.
אלי אלאלוף: מי זה באוצר?
<חזי משיטה: באוצר סגן הממונה על השכר מטפל בזה ובארגון הרופאים אנחנו מדברים עם מזכירות הארגון על מנת שייתנו לנו את האפשרות לקבל תוספת של חינוך לבריאות שגובהה כ-4,000-5,000 שקלים ושיוותרו על כל בקשה עבורם כי אם יש השפעת רוחב על כל אלפי הרופאים שלהם, האוצר לא ייתן את זה.
<חזי משיטה: עדיין לא קיבלנו את ההסכמה של ארגון הרופאים.
<חזי משיטה: מצד שני האוצר מוכן, הממונה על השכר מוכן לתת מענק למי שיתגייס להיות רופא באגף שיקום, מענק התמדה של 300,000 שקלים שביחד זה ייתן פחות או יותר כיסוי של הפער.
<חזי משיטה: אנחנו עובדים על זה.
<חזי משיטה: אנחנו לא מצליחים לפרוץ דרך, לא מול האוצר ולא מול ארגון הרופאים.
<חזי משיטה: לצערי מה שעידן טוען כאן, הוא מצב לא טוב.
<חזי משיטה: לא ממש תהום פעורה שאין בה רופא, אבל הוא לא טוב.
<חזי משיטה: אני לא רוצה לייפות את העניין.
<חזי משיטה: אנחנו צריכים רופאים, צריכים רופאים טובים ונכי צה"ל זכאים לטיפול הזה.
<חזי משיטה: אנחנו עושים כל שלאל ידינו שגם המחסור הה לא יפגע בנכים.
<עידן קלימן: אדוני, אני חייב להגיב כי זה אחד הדברים הכי נוראיים.
אלי אלאלוף: מודה ולא עוזב.
<יעקב זכאי: מציגים כאן את מחסור הרופאים כדבר חדש או כדבר שנפל על אגף השיקום כהפתעה, שהם לא יכלו להיערך אליו קודם לכן.
<יעקב זכאי: אין לי טענה כלפי ראש האגף הנוכחי חזי משיטה, אבל אני רוצה לצטט מתוך מצגת שהציג ראש האגף לפני כמה וכמה - - -
אלי אלאלוף: אנחנו לא פתחנו דיון בבית המשפט.
<יעקב זכאי: משפט אחד ואני מסיים.
אלי אלאלוף: אנחנו ביקשנו הבהרות וקיבלנו הבהרות.
אלי אלאלוף: מודים שהמצב לא טוב, מתמודדים עם זה בדרכים המקובלות מול האוצר ומול גיוס אפשרי כזה או אחר.
אלי אלאלוף: מה אתם רוצים ממנו עוד?
אלי אלאלוף: את הרטרואקטיבי אני לא אוהב בדרך כלל.
אלי אלאלוף: זאת גם בכיינות מיותרת.
אלי אלאלוף: כרגע קיבלתם תשובות הכי כנות, מצב לא טוב, ולצערי אני מכיר את זה גם במקומות אחרים וגם חבר הכנסת מאיר כהן מכיר.
אלי אלאלוף: אנחנו יודעים את זה, שהרבה מאוד כוח אדם של רופאים לא תקין בהרבה מאוד מקומות וגונבים אחד מהשני, כמו בבנקים בשוויץ.
אלי אלאלוף: זה כבר בלתי נסבל.
אלי אלאלוף: תראו מה קורה באזור של אשדוד-אשקלון ורחובות.
אלי אלאלוף: יש מצב כזה, יש התמודדות.
אלי אלאלוף: אני בטוח שימצאו את הדרך.
אלי אלאלוף: אני פונה גם לאנשי האוצר, טפלו בזה.
<קריאה: ההתמודדות היא לא בכיוון הנכון.
אלי אלאלוף: אני מבקש מהאוצר ואני מבקש לקבל עדכון מכם ישירות עד עוד חודש, מה קורה במצב הזה ולמה אי אפשר לסיים אותו.
אלי אלאלוף: יש כאן בעיה אקוטית.
אלי אלאלוף: זאת לא אוכלוסייה שלא צריכה את הטיפול, גם אם היא מתפקדת לשמחתנו.
אלי אלאלוף: תטפלו זה ואל תשאירו את זה.
אלי אלאלוף: אם יש צורך, אני אלך גבוה לאן שתרצו אבל טפלו זה.
אלי אלאלוף: כוח האדם הרפואי נדרש היום בכל הפינות במדינה למרות שיש כאלה שמתפנקים שיש מקומות משם לא כדאי לקבל.
אלי אלאלוף: באמת, אסור שזה יהיה.
אלי אלאלוף: תמצאו כאן פתרון הולם.
אלי אלאלוף: אני מבקש לסיים את הדיון בנקודה הזאת.
<יעקב זכאי: ברשותך, משפט אחד.
<יעקב זכאי: בשנת 2000 היה רופא אחד ל-2,256 זכאים באגף השיקום.
<יעקב זכאי: בשנת 2006 היה רופא אחד ל-2,736 נכים באגף השיקום.
<יעקב זכאי: באותו שלב, לפני ועדת ברודט, רוני מורנו, ראש אגף השיקום דאז, אז אמר להם ש"המצב קטסטרופלי ואני לא יודע מה לעשות.
<יעקב זכאי: צריך לשפר את יחס הרופאים וגם יחס של עובדים אחרים".
אלי אלאלוף: זה התקן, אחד לאלפיים ומשהו?
<יעקב זכאי: זה אפילו לא תקן.
אלי אלאלוף: מה התקן היום?
<יעקב זכאי: אחד ל-10,000.
<יעקב זכאי: בגוש דן זה אחד ל-10,000.
<יעקב זכאי: זה לא דבר חדש.
<יעקב זכאי: זה מ-2006-2007.
אלי אלאלוף: אני מבקש קודם כל לבדוק את העניין של המחסור ואני מבקש לקבל טבלה מה התקנים של הרופאים באגף לפי אזורים.
אלי אלאלוף: כולנו רוצים לדעת ואז נראה מה אפשר לעשות.
אלי אלאלוף: שנית, אני באמת חושב שצריך למצוא סידור עם הקופות או עם בתי חולים ושם תיקנו שירות.
אלי אלאלוף: זאת אפשרות.
<עידן קלימן: אוי ואבוי.
<עידן קלימן: אדוני, אסור.
אלי אלאלוף: אתה לא מחפש פתרון.
<עידן קלימן: אני מאוד מחפש פתרון.
אלי אלאלוף: אתה רוצה לחיות על עקרונות שעבר זמנם.
<עידן קלימן: לכן ביקשתי להאיר את עיניך, אדוני.
אלי אלאלוף: אתה יודע מה זה לעבוד עם נציב שירות המדינה?
<עידן קלימן: רציתי לומר לך שנציבות שירות המדינה קבעה איך צריך להיראות רופא באגף שיקום וקבעה – גם בתמיכה של בית משפט – שחייב להיות רופא עם מומחיות, שיודע גם לעבוד מול בתי החולים.
<עידן קלימן: אסור בשום פנים ואופן לשלוח את האנשים האלה שהפציעות שלהם כל כך סבוכות וייחודיות לטיפול בקופות החולים.
אלי אלאלוף: לא אמרתי לשלוח.
אלי אלאלוף: למצוא דרך לעבוד עם בתי חולים.
אלי אלאלוף: לא אמרתי לשלוח לשם.
אלי אלאלוף: אל תעשה מהדברים שלי כבר תכנית עבודה.
אלי אלאלוף: אני מציע שנסכם.
אלי אלאלוף: המצב לא טוב, לא מחזק, לא נותן הרגשת ביטחון ודאי לנפגעים השונים בעניין הזה.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אנחנו נעבור לסדר היום.
<יעל סלנט: בדיון הקודם התחלנו לדון בסימן הדיור אבל כמו שאתם רואים בנוסח שמונח לפניכם, יש בו הרבה שינויים.
<יעל סלנט: אנחנו בעמוד הראשון של החומר שהנחנו על השולחן.
<יעל סלנט: הנחנו רק את סימן ב' שעניינו זכאות נוספת לדיור.
<יעל סלנט: בדיון הקודם הגענו עד לסעיף 9ז אבל אנחנו נחזור ונעבור על הכול מהתחלה בעיקר בגלל שיש כאן הרבה שינויים שחלקם שינויי נוסח, חלקם שינויים שהם שינויים מהותיים בעקבות עבודה שעשינו מול משרד הביטחון.
<יעל סלנט: כמו שאתם יכולים לראות, חלק מהזכאויות הוכנסו לטבלאות כדי להקל על הקריאה.
<יעל סלנט: לא התכוונו לשנות במהות.
<יעל סלנט: נעבור סעיף-סעיף ונראה את השינויים.
<מאיר חלבי: לגבי הכותרת "זכאות נוספת לדיור".
<מאיר חלבי: למי שיש דיור, הוא מקבל עוד דירה נוספת.
<יעל סלנט: זכאות נוספת, זה בעצם השם של ההטבות.
<יעל סלנט: כל ההטבות שנקראות היום הטבות, החליטו לשנות את המינוח לזכאות נוספת כי מסתכלים על זה כעל זכאות של האדם ולא כהטבה שהוא מקבל.
<יעל סלנט: לכן זאת זכאות נוספת בדיור, כמו שכל זכאות נוספת בהצעת החוק הזאת היא זכאות נוספת.
<מאיר חלבי: מה שמודפס בהיר, נמחק מהצעת החוק?
<יעל סלנט: מה שמסומן בקו נמחק מהצעת החוק.
<יעל סלנט: מה שבהיר, אלה שינויים שהוספנו.
<יעל סלנט: סימן ב': זכאות נוספת לדיור סימן משנה א': כללי 9ב.
<יעל סלנט: זכאות נוספת לדיור בסימן זה – "בעלות", בדירה – בעלות מלאה או בעלות חלקית בדירה לרבות חכירה לדורות או הזכות להירשם כבעלים או כחוכר לדורות.
<יעל סלנט: זאת היא תוספת וגם ההגדרה הבאה, בעלות חלקית בדירה.
<יעל סלנט: הוועדה ביקשה בדיון הקודם ממשרד הביטחון לנסות לומר מהי בעלות חלקית בדירה.
<יעל סלנט: הצעת החוק דיברה על בעלות חלקית בדירה אבל לא היה מוגדר מה זה, כך שבעצם כל אחוז של בעלות בדירה היה נחשב לצורך העניין כבעלות חלקית.
<יעל סלנט: משרד הביטחון חזר עם תשובה כלהלן: "בעלות חלקית בדירה" – בעלות בשיעור העולה על 25 אחוזים מדירה, או בעלות בחלק כלשהו בדירה ששוויו עולה על 400,000 שקלים חדשים.
אלי אלאלוף: נכון למועד החוק.
אלי אלאלוף: 400,000 שקלים, נכון למועד פרסום החוק.
<קריאה: לחלק היחסי.
<יעל סלנט: כל הסכומים מוצמדים.
<יעל סלנט: יש הוראה כללית.
<רינת גולד גזית: בנוגע להגדרה.
<רינת גולד גזית: החלק שהוסף אכן מקל במובן הזה שלא כל בעלות חלקית על דירה תיחשב כבעלות על דירה.
<רינת גולד גזית: יש כאן החמרה במובן הזה שלרבות חכירה לדורות או הזכות להירשם כבעלים או כחוכר לדורות, זה משהו שלא היה קיים קודם.
<רינת גולד גזית: בדקו בעלות בפועל ולא זכויות עתידיות או זכויות על הנייר.
<רינת גולד גזית: בנוסף, בהוראת דיור, בהוראה 6006, יש אפשרות למי שיש בבעלותו חלק מדירה והוא לא יכול לממש את הבעלות, יש אפשרות להתייחס אליו כאל מחוסר דיור.
<רינת גולד גזית: העניין רלוונטי במיוחד כאשר מבקשים לקבוע כאן סכום בשקלים שהוא יכול להיות במקום מסוים בארץ עשירית מדירה ובמקום אחר בארץ הוא יכול להיות אחוז אחד משווי דירה.
<רינת גולד גזית: אנחנו נימצא במצב שבו בן אדם יש על הנייר זכות של 400,000 שקלים והוא לא יכול לממש אותה בשום צורה שהיא ובכל זאת יתייחסו אליו כאל בעל דיור ולא ייתנו לו סיוע בדיור.
<רינת גולד גזית: לכן נראה נכון, קודם כל בעיני צריך להוריד את התוספת של החכירה לדורות והדברים האלה שאת לא בעלות ולא פוטנציאל לחכירה לדורות.
<רינת גולד גזית: זה משהו שלא היה קיים ולהוסיף אפשרות למישהו שיש לו בעלות חלקית בדירה אבל הוא לא יכול לממש אותה בנסיבות שייבדקו כל עניין לגופו.
<ערן יוסף: לגבי החכירה לדורות.
<ערן יוסף: זאת לא הצעה שלנו אלא הצעת הוועדה והיא מקובלת עלינו.
<ערן יוסף: זה נראה לי מאוד הגיוני שאדם שהקרקע שלו רשומה במינהל, ולכן לא מדובר בבעלות אלא בחכירה לדורות.
<ערן יוסף: צריך להתייחס לזה באותו אופן.
<ערן יוסף: אני משאיר את זה לשיקול הוועדה.
<ערן יוסף: זה נכון שזה לא מופיע היום בהוראה אבל זה נראה לנו נכון.
<ערן יוסף: לגבי החלקיות.
אלי אלאלוף: זה אמור לפגוע במטופל?
<ערן יוסף: תיאורטית מה שאומרת רינה, עד היום, אם הייתה חכירה לדורות, לא היינו מתייחסים לזה כבעלות.
<ערן יוסף: אני לא חושב שזה נכון.
<ערן יוסף: אם היה רישום במינהל, היו מתייחסים לזה כאל בעלות.
<ערן יוסף: זה פשוט ניסוח ברמה של הוראה שכאשר מעבירים לחקיקה, כותבים את זה אחרת, בצורה יותר מדויקת.
מאיר כהן: יש ועדת חריגים?
<ערן יוסף: ההוראה כפי שהיא היום מדברת אומרת שכל חלק בדירה הוא לא מוגדר כמחוסר דיור ואם רוצים להתגבר על זה, הולכים לוועדת החריגים.
<ערן יוסף: ועדת החריגים נותרה.
<ערן יוסף: תמיד אפשר ללכת לוועדת חריגים ולהציג במקרה מסוים למה אפשר להיכנס.
<ערן יוסף: כל מה שעשינו כאן, עשינו מעין מסלול ירוק בלי ועדת חריגים עד הסכומים האלה.
<מאיר חלבי: זה מיליון ו-600,000 לדירה.
<מאיר חלבי: זה החלק החלקי.
אלי אלאלוף: אני מבקש לתת את רשות הדיבור למי שממושמע.
<משה אברהמי: אני חושב שעורך דין גזית צודקת במאה אחוזים.
<משה אברהמי: אבל אני רוצה להעיר לגבי הסכום שבכלל לא צריך להופיע.
<משה אברהמי: 400,000 שקלים, זה רבע דירה.
<משה אברהמי: זה למעשה כאילו הדירה עולה מיליון ו-600,000 שקלים.
<משה אברהמי: זאת דירה ממוצעת היום, אבל זה בערך של היום.
<משה אברהמי: אם תשימו לב, הזכאות של הדיירים כולה היא נופלת בכלל מהערך של 400,000 שקלים.
<משה אברהמי: אלה זכאויות שניתנו לפני 30 ו-40 שנים ולא שינו אותן עד היום.
<משה אברהמי: למחוק את ה-400,000 שקלים.
<משה אברהמי: אין לזה שום מקום כאן.
<משה אברהמי: או במקביל להעלות את הזכאויות שנותנים לאנשים באותה פרופורציה.
<משה אברהמי: פשוט ביותר.
<משה אברהמי: מה שמשרד הביטחון בא ואומר היום זה שאם יש לך חלקה חלקית, בעלות באיזה נכס ב-400,000 שקלים, לא תקבל שום דבר.
<משה אברהמי: היום זה מחיר של חדר אחד.
<משה אברהמי: מה זה 400,00 שקלים?
<משה אברהמי: הזכאות המקסימלית שלך היום לפי הטבלאות שהם נותנים כאן ל-100 אחוזים, היא 350,000 שקלים.
<משה אברהמי: כלומר, לא תקבל כלום.
<משה אברהמי: צריך למחוק את זה.
<משה אברהמי: אני לא מבין למה זה מופיע כאן.
<עידן קלימן: אולי אדוני צריך לדון בעניין העקרוני.
<עידן קלימן: הרי בדרך כלל המצב הזה אופייני לאנשי מילואים, אנשים שהספיקו לחסוך מכספם מעבודתם ויצאו למלחמה בעת שנקראו.
<עידן קלימן: אולי צריך לדון בעניין העקרוני האם בכלל מן הראוי שאגף השיקום או משרד הביטחון, מי שתרצה, יושיט ידו לכיסו של אותו אדם שיצא להילחם למען המדינה ועכשיו הוא נענש על ידי זה שמקזזים לו מהסכום הזה כי אומרים שיש לו זכאות לדירה.
<עידן קלימן: התגמול של נכי צה"ל הוא תגמול פיצוי נטו.
<עידן קלימן: אותו אדם יצא לקרב ולפני כן הוא היה אזרח ישראלי ושילם מסים, חסך ורכש דירה.
<עידן קלימן: אולי צריך לדון בעניין באופן עקרוני.
מאיר כהן: אתה יודע שקשיש נכה, כשהוא מגיע לגיל 67, אומרים לו או קצבת זקנה או קצבת נכות.
<עידן קלימן: וזה טוב?
אלי אלאלוף: אומרים לי שכאן המקרה הוא שונה.
אלי אלאלוף: אם אתה לא מקבל הטבה בדיור, אתה יכול לקבל אותה בדברים אחרים.
<עידן קלימן: לא אדוני.
<עידן קלימן: יש לי בחור שנפצע בלחימה, איבד את הרגל, קטוע רגל, הוריו דאגו לו לדירה, הם חסכו, הם שילמו מסים, ועכשיו המשרד בא ומתנער ואומר שיש לו דירה והוא לא יקבל ממנו כלום.
<עידן קלימן: הדירה בכלל שייכת להורים ולא לו.
<עידן קלימן: יש מילואימניקים, במלחמת יום כיפור 10,000 כאלה.
<יעל סלנט: אבל למי שהוא בעל דירה, יש גם סיוע בהחלפת דירה או בשיפוצים.
<עידן קלימן: זה ניתן גם לאותו אדם שנפצע כחייל צעיר ולא הייתה לו דירה.
מאיר כהן: מה ההצעה שלכם?
<עידן קלימן: ההצעה שלי היא באותה רוח בדיוק כמו ביטול מבחן הכנסה.
<עידן קלימן: להפסיק להסתכל מה בן אדם הביא אתו שהיה לו יום לפני הפציעה.
<עידן קלימן: הוא נפצע למען המדינה, הוא לא בא עם חשבון הבנק שלו ועם עורכי הדין.
<עידן קלימן: הוא בא והתגייס.
<עידן קלימן: אם הוא נפצע ולפני כן הוא חסך כמוך וכמוני, לא צריך להסתכל על מה שיש לו בחשבון הבנק.
<עידן קלימן: אם מגיעה לו זכות בדיור, שיקבל אותה.
<עידן קלימן: מה זה קשור בכלל למה שהיה לו לפני כן?
אלי אלאלוף: זכות אבסולוטית שלא מתחשבת במצב הקודם.
<עידן קלימן: כן אדוני, כי אחרת הוא באיזשהו מקום מופלה לרעה.
<עידן קלימן: הוא גם מופלה לרעה מול הנכים שלא היה להם לפני כן וקיבלו, והוא גם מופלה לרעה מול אזרח שלא נפצע ולא הושיטו לו יד ולקחו ממנו.
<עידן קלימן: ישב אצלי נכה ואמר לי שזה פשוט לא פייר.
<עידן קלימן: הוא צודק.
<עידן קלימן: זה לא פייר.
<עידן קלימן: הדגש כאן הוא על מילואימניקים, אנשים שכבר הגיעו לגיל 30-35 והספיקו משהו.
<מאיר חלבי: מה שאני מבין לגבי הסעיף הזה, והכוונה של מי שניסח את הסעיף הזה, זה אומר שאם אדם שלא קיבל עדיין זכאות בסיוע לדיור מאגף השיקום, אבל יש לו 25 אחוזים בירושה שהוא ירש, 25 אחוזים באיזה נכס שהוא ירש - - -
אלי אלאלוף: הוא קנה.
<מאיר חלבי: ירש או קנה.
<מאיר חלבי: יש לו 25 אחוזים, אבל מאחר ואנחנו רוצים גם לעשות כאן עוד איזה תרגיל, אם אין לו 25 אחוזים ויש לו נכס שהשווי שלו החלקי הוא של 400,000 שקלים, הוא לא יכול לממש כי הוא נמצא בפירוק שותפות, בסכסוך ירושה עם עשרה אנשים אבל שמאי של משרד הביטחון קבע שהנכס הזה, החלק היחסי של אותו נכה הוא 400,000 שקלים.
<מאיר חלבי: מצד אחד אתה אומר לו שיש לו 25 אחוזים אבל אם אין לך 25 אחוזים, אבל לפי ההערכה שלנו יש לך 400,000 שקלים בנכס, אתה לא זכאי.
<מאיר חלבי: הסעיף הזה, ממש לא הגיוני להכניס אותו וכך לטרפד את העזרה לנכה בדיור.
<ערן יוסף: אני רוצה לומר שוב.
<ערן יוסף: מה שעשה הסעיף הזה, זה להרחיב לעומת המצב הקיים.
<ערן יוסף: לכן כל הטענות שאנחנו עושים כאן פגיעה, הן פשוט מגוחכות.
<ערן יוסף: לקחנו מצב שעל כל שבריר אחוז בנכס הייתה שלילה מוחלטת - - -
<קריאה: הוא לא יכול לממש אותו.
<ערן יוסף: אם הוא לא מסוגל לממש אותו, הוא ילך לוועדת חריגים כמו שהוא הלך קודם.
<קריאה: אבל למה ועדת חריגים?
<ערן יוסף: אני רוצה להזכיר לוועדה שהמטרה של החקיקה הזאת היא עיגון מצב קיים.
<ערן יוסף: רוצה עידן, רוצים אנשים לבחון את כל השיטה בה אגף השיקום פועל, לחלק מחדש את התקציבים, להעביר דברים, אבל זה לא המקום.
<עידן קלימן: לא שייך לתקציבים.
<ערן יוסף: אני מבקש שייתנו לי לדבר בלי להפריע.
<עידן קלימן: עידן רק מבקש לתקן עיוותים היסטוריים שיום יום מתפוצצים לפנינו.
אלי אלאלוף: חבר'ה, אי אפשר לעשות מאתנו מערכת שהולכת להלבין את כל העיוותים שהיו כולל תקציבים.
אלי אלאלוף: אל תשכחו, אלה גם תקציבים.
אלי אלאלוף: עם כל הכבוד, ומגיע לכם את כל הכבוד שמגיע לכל מי ששירת את המדינה ברמה שאתם עושים, יש גם גבול למערכת הכלכלית של המדינה.
אלי אלאלוף: תאמינו לי, יש שיקולים מאוד קשים שכרגע החלטות לא מתקבלות משיקולים כלכליים - אלה אנשים אחרים ולא אומר מי – בגלל מחסור בתקציבים, למרות שכולם תלו ב-15 מיליארד דולר את כל התקווה של העולם.
אלי אלאלוף: חבר'ה, תחשבו קצת.
אלי אלאלוף: אי אפשר לתת עוד למי שיש לו ומי שאין לו, לא לתת.
<קריאה: לשם מה יושבים כאן?
אלי אלאלוף: אנחנו נתבקשנו בהצעת החוק הזאת לאגד בצורה של חוק את כל הנהלים שהיו לפני כן.
אלי אלאלוף: נהלים, סידורים לא ברורים.
אלי אלאלוף: ניסינו.
אלי אלאלוף: אנחנו מנסים ביחד.
אלי אלאלוף: אני חייב לומר שלבי עם כל מי שבא עם נכס ופתאום הוא נפצע, נפגע, ואז כאילו הנכס על חשבונו והעתיד לוקח יותר מדי בחשבון את הנכסים שהיו לו לפני כן.
אלי אלאלוף: אני מציע ברשותכם, אני רוצה להתייעץ בסעיף הספציפי הזה.
אלי אלאלוף: אנחנו לא נתקן אתו בשלב זה וניקח אותו לדיון פנימי נוסף.
<יעל סלנט: אני מזכירה שמי שהוא בעלים בדירה, מקבל זכאויות שהן זכאויות אחרות.
<יעל סלנט: הוא לא מקבל סיוע לרכישת דירה ראשונה כי הוא לא מחוסר דיור, אבל הוא כן מקבל סיוע בהחלפת דירה או סיוע בשיפוצים או סיוע במשכנתא.
<יעל סלנט: אלה הטבות שמשרד הביטחון מסתכל עליהן היום כהטבות חלופיות.
<יעל סלנט: אפשר להתווכח על זה אבל מבחינת הבעלות בדירה, היא יכולה לעבוד לשני הכיוונים.
<יעל סלנט: היא יכולה לתת זכאות מסוימת והיא יכולה לשלול זכאות אחרת.
<יעל סלנט: אותו דבר עם הבעלות המלאה או החלקית.
<יעל סלנט: יכול להיות שצריך להסתכל יותר בפינצטה על הנושא של המלאה והחלקית והיכן זה מתאים והיכן לא מתאים, אבל מבחינת השיח שהיה לנו עם משרד הביטחון, הבנו שהמצב הקיים הוא שכל בעלות בדירה, לא משנה באיזה אחוז, היא בעלות.
<יעל סלנט: לכן הדברים נכתבו כמו שנכתבו אבל כפי שהוועדה ביקשה, אנחנו נחזור ונבדוק את זה.
<מאיר חלבי: לאחד יש 25 אחוזים ירושה בנכס כלשהו ואח שלו התלבש על הדירה ואי אפשר להוציא אותו.
אלי אלאלוף: אנחנו נבדוק גם את הנקודה הזאת.
<ריזק סאלאח: החלפת דירה נעשית בדרך כלל מטעמים רפואיים או החמרת מצב ולא בגלל שהוא רוצה להחליף את הדירה.
<חיים בר: אני יושב כאן ואני אומר שאני רוצה יותר מכל אחד אחר להרחיב כאן את כל מה שאפשר להרחיב לטובת נכי צה"ל.
<חיים בר: ישבנו ארבע שנים כדי לבוא למצב שהכנו את החוק.
<חיים בר: יותר טוב, פחות טוב, אין מאה אחוזים.
<חיים בר: דיור כזה, דיור אחר, רכב כזה, רכב אחר, ניידות, כל הדברים האלה מופיעים בתוך אותו נספח שאנחנו צריכים לדון בו.
<חיים בר: גם הנושא של פגועי הראש, גם הנושא של הפרפלגים וגם נושאים אחרים כמו הכנסה.
<חיים בר: הכול מופיע בנספח וחלק מהנספח הוא שבתום התהליך הזה עכשיו של הוועדה והכנסת שתגיע להכרעה לקראת קריאה שנייה ושלישית בתסקיר חוק הנכים, אנחנו יכולים כבר היום להתחיל לדון באותם נושאים כי עברה מאז כבר שנה.
<חיים בר: לכן אני לא יודע אם הדיון צריך להיות עכשיו, מה הוא מקבל ומה הוא לא מקבל, אם הוא יכול או לא יכול, אני מכיר גם אנשים שיש להם וילה ושהוא בחילוקי דעות עם אשתו ובגדול הוא לא מקבל סיוע אפילו בשכר דירה.
<חיים בר: הכול יש.
<חיים בר: כל המקרים קיימים.
<חיים בר: לשם כך אני רוצה להתעמק כארגון מול משרד הביטחון.
<חיים בר: זה לא צריך לבוא בחוק כי זה יגביל אותם כי בחוק זה מספר תיק.
<חיים בר: אם צריך להעלות סכומים כמו שצריך להעלות סכומים בדמי השכירות, כמו שצריכים להעלות סכומים ברכישת הדירות החדשות או בסיוע בשדרוג הדירות, הסכומים היום באמת נמוכים לעומת העלויות של השוק, זה בסדר, נשב ונדון בזה.
<חיים בר: אבל אני מפחד מאוד מלהיכנס עכשיו ולשנות כל סעיף כאן בדברים אחרים שימנעו ויהיו להם אחר כך השלכות כספיות שאני לא יודע במה זה עלול לפגוע.
<חיים בר: זאת המטרה שלנו.
<קריאה: יש כאן סכומים.
<קריאה: כתובים כאן סכומים.
<חיים בר: אני יודע.
אלי אלאלוף: זה היה תיקון להצעה המקורית.
אלי אלאלוף: אל תשכח שבהצעה המקורית לא היה המספר הזה.
אלי אלאלוף: אנחנו הוספנו אותו אחרי שבבירור לא מצאנו את עצמנו על קרקע מסודרת.
אלי אלאלוף: אני חייב להתקדם.
אלי אלאלוף: עם כל הכבוד, זה מושב מאוד חשוב בכנסת ואני רוצה לסיים את החוק וגם לסיים עוד כמה דברים שיש לנו על השולחן שגם הם אמורים להיטיב עם חלק מהאוכלוסייה שלנו.
<יעל סלנט: הגדרה של דירה והדירה של חוק הלוואות לדיור, קראנו בפעם שעברה והיא לא השתנתה.
<יעל סלנט: ההגדרה של מחוסר דיור.
<יעל סלנט: "מחוסר דיור" – נכה הזכאי להלוואה לדיור לפי חוק הלוואות לדיור ושלא הייתה בעלותו דירה.
<יעל סלנט: הורדנו את המלאה או החלקית כי הגדרנו שבעלות היא בעלות מלאה או חלקית.
<יעל סלנט: מעלון.
<יעל סלנט: העברנו את זה מהסעיף שעוסק במעלון בסעיף ההגדרות.
<יעל סלנט: "מעלון" – לרבות מעלית או מכשיר אחר המיועד להרמה של אנשים עם מוגבלות בניידות.
<יעל סלנט: (ב) נכה יקבל אחת או יותר מהזכאויות הנוספות לדיור המפורטות בסימני משנה ב' עד ז' בכפוף להוראות לפי סעיף 9א ולהוראות סימן זה.
<יעל סלנט: סימן משנה ב': סיוע בשכר דירה הסעיף שאתם רואים שהוא נמחק, כמסומן כ-9ג, הוא לא באמת נמחק ותכף נראה שההגדרה הזאת שולבה בתוך הסעיף עצמו.
<יעל סלנט: 9ג.
<יעל סלנט: סיוע בשכר דירה לנכה שדרגת נכותו אינה פחותה מ-50 אחוזים יינתן סיוע במענק חודשי לשם תשלום שכר דירה, ובלבד שאינו מקבל תגמול לפי סעיף 7(א) – שזה הנצרך - ומתקיים לגביו אחד התנאים שבסעיף קטן (ב).
<יעל סלנט: הוראות סעיף זה יחולו גם על מי שטרם נקבעה לו דרגת נכות, ובלבד שלקצין תגמולים יש יסוד סביר להניח כי יוכר כנכה לפי חוק זה ושהרופא המוסמך המרחבי קבע כי דרגת הנכות שצפוי שתיקבע לו לא תפחת מ-50 אחוזים.
<יעל סלנט: הוא מחוסר דיור.
<יעל סלנט: יש בבעלותו דירה שאינה מתאימה לו מחמת מגבלות נכותו.
<יעל סלנט: הוא מחליף את הדירה שבבעלותו בדירה אחרת.
<יעל סלנט: יש בבעלותו דירה שאינה מתאימה לו מחמת גילו ובלבד שמלאו לו 65 שנים.
<יעל סלנט: מלאו לו 65 שנים ואין בבעלותו דירה, אף אם הייתה בבעלותו דירה בעבר.
<יעל סלנט: יש בבעלותו דירה שבה אינו יכול להמשיך ולהתגורר, מטעמים שיקבע שר הביטחון.
<יעל סלנט: סיוע לפי סעיף זה יינתן לתקופה מוגבלת, כפי שיקבע שר הביטחון, בסכומים שלא יעלו על הסכומים המפורטים להלן לפי העניין, ואם היה הנכה זכאי לסיוע לפי יותר מפסקה אחת, בסכום שלא יעלה על הסכום הגבוה ביניהם: לנכה שאין לו ילד שטרם מלאו לו 18 שנים - סכום שלא יעלה על 1,680 שקלים חדשים לחודש.
<יעל סלנט: לנכה שיש לו ילד שטרם מלאו לו 18 שנים, או שהוא מרותק לכיסא גלגלים על פי אישור של הרופא המוסמך המחוזי – סכום שלא יעלה על 2,7390 שקלים חדשים לחודש.
<יעל סלנט: לנכה שנקבעה לו דרגת נכות מיוחדת המרותק לכיסא גלגלים, שהוא משותק בשתי גפיים תחתונות (פרפלג) משותק בארבע גפיים (קוודרופלג) או קטוע שתי גפיים תחתונות – סכום שלא יעלה על 5,460 שקלים חדשים לחודש.
<יעל סלנט: לנכה שנקבעה לו דרגת נכות מיוחדת שפסקה (3) לא חלה עליו – סכום שלא יעלה על 3,780 שקלים חדשים לחודש.
<יעל סלנט: שר הביטחון יקבע את הסכומים או השיעורים המזעריים של השתתפות הנכה בעלות שכר הדירה כתנאי לסיוע לפי סימן זה.
<יעל סלנט: זה סעיף שהוסף מכיוון שבוועדת החריגים נקבע שלוועדת החריגים יש סמכות לפטור מהשתתפות עצמית בשכר דירה.
<יעל סלנט: אז עלתה השאלה מהי אותה השתתפות עצמית, מה זה הדבר הזה שלא הוגדר קודם בחוק, והסתבר לנו שהרבה פעמים, כדי לקבל את הסיוע, נדרש מהנכה לשלם איזושהי השתתפות עצמית.
<יעל סלנט: לכן הסמכנו את שר הביטחון לקבוע את הסכומים כדי שזה יהיה משהו שהוא אחיד לכולם ושקוף לכולם.
<יעל סלנט: כמובן שסכום מזערי גם יכול להיות סכום אפס של השתתפות עצמית.
<יעל סלנט: השתתפות עצמית יכולה להיות בכל סכום.
<יעל סלנט: זאת פשוט הבהרה שנדרשה בגלל הסמכות של ועדת החריגים שלא היה ברור מה בדיוק היא אמרה.
<יעל סלנט: נכה שקיבל סיוע לפי סעיף זה זכאי לסיוע במענק למימון ההוצאות הכרוכות במעבר לדירה שכורה, ובכלל זה הסיוע בתשלום שכר טרחת עורך דין, דמי תיווך והוצאות העברת המיטלטלין.
<יעל סלנט: אני אזכיר שבדיון הקודם, אפרופו הסעיף הזה שמבחין בין - - -
מאיר כהן: משותק ומרותק.
מאיר כהן: תסבירו לי.
מאיר כהן: למה יש כאן סייגים?
מאיר כהן: אני מדבר על סעיף קטן (3).
מאיר כהן: לנכה שנקבעה לו דרגת נכות מיוחדת המרותק לכיסא גלגלים.
מאיר כהן: ואם הוא לא בכיסא גלגלים אבל הוא ממש לא יכול לתפקד?
<ערן יוסף: יש כאן שתי רמות של סיוע לנכי מאה פלוס.
<ערן יוסף: סכום של 5,400 שקלים וסכום של 3,700 שקלים.
<ערן יוסף: הרמה הגבוהה יותר של 5,400 שקלים, ניתנת בתוך קבוצת המאה פלוס לנכים ברמת הנכות הקשה יותר.
<ערן יוסף: קשה אולי בתוך נכות כל כך קשה לעשות הבחנה, אבל בכל זאת יש שתי רמות של סיוע.
<ערן יוסף: הוגדר כאן מי נכנס לקבוצה הראשונה.
<ערן יוסף: פרפלגים, שיתוק בשתי גפיים תחתונות.
<ערן יוסף: קוודרופלגים, שיתוק בכל ארבעת הגפיים.
<ערן יוסף: קטועי שתי גפיים תחתונות ובנוסף אליהם גם פגועים אחרים שהם מרותקים לכיסא גלגלים.
אלי אלאלוף: זה בדיוק מה שנתבקשתם לעשות.
אלי אלאלוף: אם תעבירו את זה בצורה מסודרת, יהיה ברור לכולם.
אלי אלאלוף: בדיון הקודם ביקשנו את זה מכם, שתגדירו.
<יעל סלנט: אני רק אשלים את מה שאמרת.
<יעל סלנט: בדיון הקודם, אפרופו שתי הדרגות האלה של הנכות המיוחדת, פסקה (3) ופסקה (4), הוועדה באמת ביקשה את אותה בחינה של דרגת הנכות המיוחדת ולבחון בין היתר גם את נפגעי הראש שהם בדרגת נכות מיוחדת.
<יעל סלנט: חוץ מזה גם שאלנו למה מי שהוא מרותק לכיסא גלגלים כמו בסעיף קטן (2), הוא מקבל 2,730 שקלים למרות שמידת המוגבלות שלו, ברור שהיא מאוד מאוד משמעותית.
<קריאה: היא זהה.
<קריאה: מותר להגיד זהה.
<קריאה: זה לא מעליב.
<קריאה: זו האפליה עליה דיברנו בדיונים הקודמים.
<ערן יוסף: יש כאן שתי שאלות נפרדות.
<ערן יוסף: יש לנו את קבוצת המאה פלוס שמקבלת בהגדרה סכומים יותר גבוהים והטבות יותר גבוהות לכל אורך הדרך ויש על זה אני חושב הסכמה עם ארגון נכי צה"ל ותמיכה של בית המשפט העליון.
<ערן יוסף: על זה לא צריך להיות ויכוח.
<ערן יוסף: אדם, גם אם הוא מרותק לכיסא גלגלים אבל הוא לא הגיע לדרגת נכות מאה פלוס, לא יקבל את הסיוע של מאה פלוס.
<ערן יוסף: זה נראה לי הגיוני.
<ערן יוסף: השאלה השנייה היא מה ששאלתם קודם ועניתי.
<ערן יוסף: בתוך המאה פלוס יש היום שתי קבוצות זכאות.
<ערן יוסף: נתבקשנו לבדוק האם מתוך קבוצת פגועי הראש כולם או חלקם צריכים לעבור לקבוצה הגבוהה יותר וזאת העבודה שאנחנו צריכים להעביר.
אלי אלאלוף: שאתם תסיימו אותה בהקדם האפשרי.
אלי אלאלוף: עד שבועיים.
<רינת גולד גזית: יש הערות לפני הסעיף הזה אבל כיוון שהבענו לנקודה הזאת, אני מבקשת להתייחס אליה.
<רינת גולד גזית: אני מתמקדת בסעיף קטן ׁ(3) שמדבר על המאה פלוס.