GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אריה טל: היום במרכז ישנם הרבה מאוד קרטונים עמוסים בכל הבקשות של החזרי הנסיעה.
<אריה טל: התשובה לשאלה שלנו היא שאין עובדים שיטפלו בזה.
<אריה טל: מדוע אי אפשר להקצות עובדים?
אלי אלאלוף: זה לא קשור לחקיקה, תינתן לך תשובה ישירות אליך.
<יעקב זכאי: לפני שאני נכנס למי זכאי ולכמה ימים הוא זכאי ומתי הוא זכאי, אני רוצה לדבר על זה שהזכאויות האלה, חלקן לגבי חלק מהנכים הן אות מתה.
<יעקב זכאי: אני אפילו לא נכנס לשאלה כרגע אם זה לא צריך להיות בכלל בפרק של טיפול רפואי ולא בפרק של הטבות.
<יעקב זכאי: אלא אגף השיקום בעצמו יוצר מצב לפיו נכים רבים ואדוני מכיר את התלונות, עידן השאיר חבילה שלמה של תלונות של נכים שביקשו לממש את הזכאות שלהם ולא הצליחו גם חודשים קדימה, לא מצליחים לממש את הזכאות הזאת.
<יעקב זכאי: קודם שאל חברי מאיר חלבי כמה נכים זכאים לחמי מרפא והראה.
<יעקב זכאי: התשובה נמצאת פה.
<יעקב זכאי: אני מחזיק את המכרז של אגף השיקום מלפני שנתיים לחברות דרכן הוא מבצע את הטיפול בחמי מרפא.
<יעקב זכאי: כותב אגף השיקום, מדובר בכ-16,000 זכאים להם זכאות לכ-180,000 לינות בשנה.
<יעקב זכאי: הוא ממשיך וכותב: ניתן לומר שלא צפוי מימוש מלא של הזכאות.
<יעקב זכאי: צפי המימוש משוקלל במטריצות ההקצאות ואתם הספקים מחויבים למטריצות ההקצאות.
<יעקב זכאי: ככה מגבילים את האפשרות של נכי צה"ל לצאת לחמי מפרא.
<יעקב זכאי: אגב, המספר כולל גם נכים שיוצאים רק להבראה והם לא חייבים דווקא בים המלח ובטבריה.
<יעקב זכאי: אבל כאשר אני לוקח את ה-70% מימוש שמר משיטה ציין קודם, יוצא שאם אתה מכפיל 70% ב-16,000 זכאים, זאת אומרת ש-5,000 נכים לא מקבלים את הזכאות שלהם במשך השנה, כל שנה.
<יעקב זכאי: המטריצות האלה נקבעות על ידי אגף השיקום.
<יעקב זכאי: יש סעיף נוסף במכרז הזה ובהסכם לפיו לאגף השיקום יש זכאות להגדיל את המטריצה ב-15% בכל חודש ובכל תקופה שהוא רוצה.
אלי אלאלוף: אתה מכיר את הנשוא והחומר יוצא מהכלל.
אלי אלאלוף: זה לא קשור לחקיקה.
<יעקב זכאי: אני אסביר למה זה כן קשור.
<יעקב זכאי: כי אם מתייחסים לטיפול בחמי מרפא כפי שצריך להתייחס וכפי שהיום זה בהוראה, כטיפול רפואי, אין סוגיה כלל, לא יכולה להתעורר סוגיה של מטריצות של הגבלות במימוש, אלא נכה צריך לממש את הזכאות שלו אם הוא רוצה ואם הוא חושב שהוא צריך במשך השנה ובאופן מלא ללא תלות לא בהקצאות של אגף השיקום ולא בתרגילים קביעות ונוסחאות כאלה ואחרות שמגבילות את היכולת של הנכים לממש את הזכאות שלהם.
<יעקב זכאי: הדבר הזה גולש גם מעבר למימוש.
<יעקב זכאי: אפילו לשירות שהנכים מקבלים.
<יעקב זכאי: אדוני בטח מכיר ואפשר להראות, תלונות של נכים שלא מצליחים להגיע לספקים שאגף השיקום בחר בהם.
<יעקב זכאי: הם בין חצי שעה לשעתיים מנסים להשיג את הספקים האלה בטלפון וכשמצליחים אומרים להם שנגמרה הקצאה אין יותר מקומות והוא לא יכול לקבל את הזכאות שלו.
<יעקב זכאי: גם לזה לכאורה לאגף השיקום יש פתרון דרך המכרז כי הוא יכול לקנוס את החברות.
<יעקב זכאי: אני בספק אם פעם אחת הוא טיפל בזה.
<יעקב זכאי: העובדה היא שנכים לא מצליחים לממש את הזכאות שלהם.
<חנן מכלוף: רק עכשיו נפתחו ההקצאות.
<חנן מכלוף: אפשר לעשות בדיקה כמה זמן ממתינים?
<חנן מכלוף: אם יש הקצאה?
<חנן מכלוף: לאיזה מלונות?
<חנן מכלוף: מה היכולת?
<חנן מכלוף: לי אין סבלנות לכלום במיוחד לא להיות בכל אורך הדיון, לכן אני על קפיצים.
<חנן מכלוף: תחשוב לבד כמה זמן צריך לשבת על הטלפון כדי ללכת אם בכלל לסוג של הבראה.
<חזי משיטה: אני רוצה להתייחס לדברי זכאי שחזר על דבריו מספר פעמים באריכות כאילו זה יהפוך את זה לאמת ולעובדות מוצקות, זה לא.
<יעקב זכאי: אני מתנצל שזה הפריע.
<חזי משיטה: זה לא מפריע לי בכלל.
<חזי משיטה: כי זה לא מדויק וגם לא נכון.
<חזי משיטה: אין שום מצב בשום יום לאורך כל השנה, נכה צה"ל שרוצה ללכת לבית מרפא ואין בית מלון עבורו.
<חזי משיטה: אני מתחייב על זה.
<חזי משיטה: אין.
<חזי משיטה: תן לי לסיים את הדברים שלי.
<חזי משיטה: אני לא רוצה לחזור על הדיון המקדמי שפתחת, חמי מרפא זה טיפול רפואי, מלון זו פלטפורמה.
<חזי משיטה: זה הכול.
<חזי משיטה: זה כמו שאמרת, אם נקים חמי מרפא במרכז המדינה מי צריך בית מלון בשביל זה.
<חזי משיטה: ממרחק ביתו ילך לחמי מרפא שזה טיפול רפואי ויחזור, כמו שעושים פיזיותרפיה, הידרותרפיה וכל היתר.
<חזי משיטה: אבל נכי צה"ל צריכים להבין, אנחנו עובדים עם שתי חברות שנותנות שירותים ואני מוכן לעשות ניסיון עכשיו, תשים את הטלפון על רמקול ונתקשר לחברות ונראה את השירות שהם נותנים.
<חזי משיטה: מה שזכאי אומר ש-5,000 לא משתמשים, אולי ה-5,000 גם משתמשים אבל לא מנצלים את ה-28 יום אלא רק 14 יום?
<חזי משיטה: האמירות שלך לא בדוקות, לא נכונות, אם הם מנצלים רק חלק מהימים אז הם 5,000 שלא מנצלים?
<חזי משיטה: לי אין את הנתון כדי להגיד את הדבר ההופכי אבל מה שאתה אומר הוא בוודאות לא מדויק.
<יעקב זכאי: אני מסכים לגמרי, אבל אתה אמרת את ה-70%.
<יעקב זכאי: בוא נפצל אותם בין הבראה לחמי מרפא.
<חזי משיטה: מי שמגיע לו הבראה הולך להבראה.
<חזי משיטה: כדי לא לפגוע במי שזכאי לטיפול בחמי מרפא או סולריום בים המלח.
<חזי משיטה: כדי שזה לא יפגע בהם הם מקבלים עדיפות בהזמנה לבתי המלון בים המלח ורק אם בקרבת החודש חודש וחצי לפני יש חדרים פנויים ה-PTSD שהם נותנים להבראה יכולים להזמין גם לים המלח.
<חזי משיטה: יש בתי מלון בכל הארץ, גם באילת וגם בטבריה וגם בים המלח, מספיק בתי מלון ומספיק לינות.
<חזי משיטה: אין בעיה של תקציב.
<חזי משיטה: כל נכי צה"ל הזכאים לצאת, אנחנו נעמוד בזה.
<חזי משיטה: יש כאלה שלא יוצאים כי הם לא רוצים.
<חזי משיטה: מי שזכאי ל-21 יום מסתפק גם בשבעה ימים ומי שזכאי ל-28 יום מסתפק ב-14 יום.
<חזי משיטה: אני לא אלץ אותו לצאת.
<יעקב זכאי: כמה כאלה יש?
<יעקב זכאי: אתה זרקת את ה-70% לא אני.
אלי אלאלוף: הבנו את הנושא ואנחנו רוצים להתקדם.
<משה בן לולו: אני נכה צה"ל ממלחמת יום כיפור, שרוף 50% מהגוף שלי.
<משה בן לולו: כשהגעתי לבית החולים היה כתוב כוויות.
<משה בן לולו: במלחמת יום כיפור, לא ידעו לטפל - - -
אלי אלאלוף: אדון בן לולו, אני לא אקשיב יותר לשום דבר אישי.
<משה בן לולו: אבל למה אני לא מקבל חמי מרפא?
אלי אלאלוף: לא באת לפה לתור את הבעיות האישיות שלך.
אלי אלאלוף: מי הנציג שמטפל באדון בן לולו?
<חזי משיטה: מטופל על ידי יותר מידי אנשים, יכול להיות שזו הבעיה.
אלי אלאלוף: גש למי שאמור לטפל בך.
<משה בן לולו: הוא כתב שאני לא זכאי.
<קריאה: כי הוא לא זכאי לפי הקריטריונים שלו.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה לפתור בעיות אישיות בישיבה הזו.
<רינת גולד גזית: אני רוצה להתחבר לדברים של חזי משיטה שחמי מרפא זה טיפול רפואי.
<רינת גולד גזית: אני מתנתקת רגע מבית המלון.
<רינת גולד גזית: המאפיינים של טיפול רפואי כטיפול רפואי חייבים לבוא לידי ביטוי בזכאות.
<רינת גולד גזית: מתוקף זה למשל אי אפשר להגביל טיפול רפואי רק בארץ.
<רינת גולד גזית: נכים מקבלים טיפול רפואי גם בחו"ל.
אלי אלאלוף: יש גבול לחוצפה.
<רינת גולד גזית: נכה שחי בחו"ל?
אלי אלאלוף: דברנו על זה.
<יעל סלנט: אתם נותנים למי שגר בחו"ל טיפול?
<חזי משיטה: אם הוא בא לארץ כן, אבל לא בחו"ל.
<רינת גולד גזית: אבל אם הוא גר בחו"ל למה שלא יקבל טיפול רפואי?
<חזי משיטה: באים לארץ ומקבלים.
<רינת גולד גזית: טיפול רפואי צריך להיות לפי צורך ולא לפי קריטריונים שמוגדרים מראש.
<איציק שושן: נפתחה רשימה להזמנת טיפולים בחמי מרפא מה-10 לאפריל.
<איציק שושן: יום וחצי - - -
אלי אלאלוף: אני לא חברת שיבוץ.
אלי אלאלוף: לא מעניינת אותי הטכניקה שלה דברים.
אלי אלאלוף: אם יש הערות לחוק או לזכויות, תגידו.
אלי אלאלוף: זו לא בעיה של החקיקה כרגע.
אלי אלאלוף: אני מבקש להמשיך בקריאת החוק.
<יעל סלנט: 9מד.
<יעל סלנט: טיפולי שיניים.
<יעל סלנט: (א) נכה שהוא אחד מאלה, זכאי למימון טיפולי שיניים, בסכומים שייקבע שר הביטחון; בסעיף קטן זה, "טיפול שיניים" – טיפול מונע ומשמר, טיפול משקם, טיפול חניכיים ומשתלים: (1) נכה בעל דרגת נכות מיוחדת; (2) נכה שדרגת נכותו בשל פגימה נפשית היא 20% לפחות; (3) נכה המוכר בשל מחלה ממארת, ובלבד שנכותו או הטיפול בה גורמים לפגיעה בשיניים".
<יעל סלנט: אני אציין בהערת שוליים שכמובן שנכה שהוכר על פגיעה בשיניים יקבל את הטיפול הרפואי שלו במסגרת 43, פה מדובר על אנשים שלא הוכרו בשל פגיעה בשיניים.
<יעל סלנט: "(ב) נכה פגוע ראש שדרגת נכותו בשל פגימה זו היא 40% לפחות זכאי למימון טיפולי שיניים משמרים, טיפול משקם וטיפול חניכיים.
<יעל סלנט: (ג) נכה שהטיפול בנכותו גורם לפגיעה בשיניים זכאי לטיפול שיניים משמר ולטיפול חניכיים, בתנאים שיקבע שר הביטחון.
<יעל סלנט: (ד) נכה שעקב נכותו זקוק לטיפולי שיניים במסגרת אשפוז בבית חולים, זכאי לסיוע במימון האשפוז בבית החולים, לרבות עלות ההרדמה.
<יעל סלנט: (ה) שר הביטחון יקבע סוגי מקרים בהם הרופא המוסמך המרחבי או הרופא המוסמך הראשי רשאי לאשר טיפול שיניים חריג מבחינת סוג הטיפול ועלותו לנכה כאמור בסעיפים קטנים (א) עד (ד)".
אלי אלאלוף: יש הערות על התוכן.
<אבנר גולן: אבנר גולן מארגון נכי צה"ל חסרה פה זכאות של נכות זמנית של 30% נפש שזכאית לטיפולי שיניים.
<אבנר גולן: בהוראת טיפולי השיניים יש זכאות לפגועי נפש שיש להם נכות זמנית.
<פזית תדהר: אנחנו לא נכנסנו לעניין של נכות זמנית.
<יעל סלנט: אבל במקומות אחרים כן נכנסתם לנכות זמנית.
<פזית תדהר: רק איפה שזה רלוונטי.
<אבנר גולן: למה פה זה לא רלוונטי?
<יעקב זכאי: כיום בהוראה, התיקון בהוראה בהרחבה לגבי פגועי נפש מ-20% ומעלה היא משהו מלפני שלוש, ארבע שנים.
<יעקב זכאי: התיקון הזה נבע כתוצאה בין היתר מעבודה שנעשתה במשרד הבריאות לגבי השפעה של תרופות שמקבלים נכים כאלה והיבטים נוספים של הנכות שלהם על בריאות השיניים שלהם וטיפולים משמרים וטיפולי השתלות של שיניים.
<יעקב זכאי: הייתה התעלמות ויש עדיין התעלמות מוחלטת ופה אני שואל כי אני לא יודע, אולי זה במסגרת החשיבה מחדש שלכם לגבי פגועי ראש, יש התעלמות מהנזק שנגרם לשיניים של פגועי ראש, גם כתוצאה מתרופות זהות לחלוטין שמקבלים פגועי נפש לשיניים שלהם בהיבטים אחרים שמשפיעים גם על בריאות השיניים שלהם.
<יעקב זכאי: זה הושמט מההוראה.
<יעקב זכאי: אני מדבר בעיקר על השתלות.
<יעקב זכאי: שוחחתי עם כמה רופאי שיניים והם אמרו לי שהם לא מבינים מאיפה ההבחנה הזאת נובעת.
<יעקב זכאי: תרופות שמקבלים פגועי נפש זהות לחלוטין בהרבה מקרים לתרופות שמקבלים פגועי ראש.
<יעקב זכאי: התרופות האלה גורמות לפגיעה בשיניים ולצורך בהשתלות.
<יעקב זכאי: פגועי ראש, להבדיל מפגועי נפש, לא מקבלים השתלות שיניים בעוד שפגועי נפש כן מקבלים.
<ערן יוסף: מה שרשום כאן
<ערן יוסף: משקף אחד לאחד את מה שכתוב בהוראה.
<ערן יוסף: רוצים כרגע להרחיב גם לפגועי ראש, זו הרחבה נוספת.
<ערן יוסף: אפשר לדון בה במסגרת ההרחבות.
אלי אלאלוף: מישהו שיש לו צורך בטיפול שיניים והוא פגוע ראש, לא מקבל?
<ערן יוסף: נכון להיום לא מקבל אוטומטית.
<ערן יוסף: כמובן שהוא יכול, כמו במצבים אחרים - - -
אלי אלאלוף: מה זה לא אוטומטית?
אלי אלאלוף: אני יכול להחליט בשבילו.
<ערן יוסף: במסגרת נכות מוסבת הוא יכול לדרוש ואם תוכר הנכות כתוצאה מהפגיעה בראש או התרופות, הוא יקבל את זה.
<ערן יוסף: כאן יש לנו מסלול כמו באיבר הזוגי, מסלול מעוקף שלא מצריך ועדה רפואית וקבלה אוטומטית.
<ערן יוסף: נכון להיום הוא לא מקבל מאתנו אוטומטית.
<ערן יוסף: את כל הטיפולים כן, שתלים לא.
<ערן יוסף: זה ההסדר היום.
אלי אלאלוף: זה אומר שאם אני פגוע ראש ואני מגיע למצב שכדי לתפקד אני צריך שתלים אז מה קורה?
<ערן יוסף: אם הוא טוען שיש קשר בין פגיעת הראש לבין פגיעת השיניים הוא הולך לוועדה רפואית, מבקש נכות מוסבת ויכול לקבל.
<ערן יוסף: אם הוא לא עושה את זה, הוא מטופל בקהילה כמו כל אזרח.
<דובר: אני מבקש להבהיר, מעבר למה שהוא אומר, אצל פגועי הראש, גם הסעיף הנפשי כלול בפגיעת הראש.
<דובר: הם עושים עוול כפול.
<דובר: פגועי הראש גם סובלים מפגיעה נפשית, גם יש להם את הפגיעה הנפשית בסעיפים שהם מראש אחדו אותו עם פגיעת הראש והם פוסלים אותנו מראש ולא נותנים לנו את זה.
<דובר: העוול כפול גם בכך שלא נותנים את הטיפול, עם כל התרופות שאנחנו מקבלים לאורך כל השנים ולא נותנים לנו את הטיפול.
אלי אלאלוף: וכשאתה מגיע לוועדה?
<דובר: לא נותנים.
<דובר: הם נותנים את כל הטיפולים עד לשתלים ובשתלים הם אומרים לך ללכת לשבור אתה ראש.
<ברק בלום: ד"ר זנדבק כותב במכתב שהוא משיב ליו"ר ארגון נכי צה"ל חיים בר, שהסעיפים הנפשיים כלולים בתוך הסעיפים של חבלה מוחית ולכן אין צורך לתבוע שם.
<ברק בלום: למעשה הוא מסכים שבחבלה מוחית כן זכאים לשתלים האלה אבל לא מקיימים את זה.
<יעל סלנט: הטיפול המשקם לא כולל שתלים?
<אורי זנדבק: צריך להבדיל בין נכים שוועדה רפואית הכירה, שהתרופות שהם לוקחים אמת עושות להם נזק ואז כל טיפול פתוח.
<אורי זנדבק: יש הטבות אוטומטיות ולהזכיר את מה שאמר עורך דין זכאי, מתן הזכאות לנכה נפש הוא לא מ-2014 אלא הרבה לפני וזה מנכ"ל משרד הביטחון נתן בצורה גורפת ללא קשר לנזקים שמחלת הנפש גורמת לטיפולי השיניים.
<אורי זנדבק: זה היה במשא ומתן והוא החליט לקבל את התביעה הזאת ונתן, לא קשור בכלל לנושא הטיפול התרופתי.
<אורי זנדבק: אלה שהטיפול התרופתי זכאים ללכת לוועדה רפואית ואם יימצא שהתרופות האלה גורמות ליובש ולעוד הרבה דברים, שגורמות לאובדן שיניים או לנזק בשיניים אז ועדה רפואית גם נותנת אחוזים על אובדן השיניים וגם קובעת סעיף בנושא השיניים שבאופן אוטומטי רופא במרפאה ייתן לו את הטיפול לא מוגבל.
<אורי זנדבק: במקרה הזה של פגועי ראש מדברים על הטבה אוטומטית שתלויה באחוזים, לא תלויה בכלל בהוכחה שפגיעת הראש גרמה לזה.
<אורי זנדבק: נכון מה שאמרו שפגועי ראש מסיבות היסטוריות לא רצו שיגדירו אותם כמחלה נפשית והסעיף שמדבר על פגיעות ראש הוא למעשה עכשיו שני סעיפים: אחד שמה שקובע שם יותר זו הפגיעה ברקמת המוח והסעיף השני זה הפרעות בהתנהגות.
<אורי זנדבק: שם מבדילים בין כובד המשקל של הפגיעה קוגניטיבית או הפגיעה ברקמת המוח עצמה.
<אורי זנדבק: ההוראה של מחלות נפש לא חלה עליהם.
<אורי זנדבק: בזמנו הגדירו את זה.
<אורי זנדבק: אני לא יודע אם להגדיר פגיעה קוגניטיבית כמחלת נפש.
<אורי זנדבק: אני לא יודע אם זה נכון לעשות את זה ואם בכלל נכי צה"ל מעוניינים בזה.
<יעקב זכאי: אני מפריד רגע בין ההוראה כפי שהיא פורסמה לבין ההסכמה של מנכ"ל משרד הביטחון שאכן הייתה כמה שנים קודם.
<יעקב זכאי: משרד הבריאות, בנייר העמדה שלו כותב במפורש שזה היה בעקבות פניה של אגף השיקום ושל ארגון נכי צה"ל.
<יעקב זכאי: הוא כתב את מה שהוא כתב רק שפנו אליו רק בסוגיה של נכים על רקע נפשי, לרבות הלומי קרב.
<יעקב זכאי: לא פנו בנושא של פגועי הראש, כאשר בנייר העמדה הוא מפרט במיוחד את ההשפעה של התרופות שהם לוקחים והיבטים נוספים בהתנהגות על הפגיעה בשיניים.
<יעקב זכאי: זה אותו דבר קיים גם לפגועי ראש שמקבלים א אותן תרופות.
<יעקב זכאי: אותן תרופות עצמן.
<יעקב זכאי: לא יכול להיות הן משפיעות על משיהו אחד בצורה אחת ועל מישהו אחר בצורה שנייה בהקשר של יובש בפה וכו'.
<יעקב זכאי: לכן ההתעלמות מהצורך של פגועי ראש כמו של פגועי נפש לקבל השתלות החל מ-20% הוא לא במקום.
אלי אלאלוף: אני מבין שהנושא של פגועי ראש ומחלות נפש יש פתרון לטיפול שיניים חוץ מהנושא של השתלות.
אלי אלאלוף: דבר שני, השתלות זה בהחלטה של ועדה רפואית, נכון?
אלי אלאלוף: הסיכום הוא פשוט, טיפולי שיניים לנפגעי ראש ולמחלות נפש, כל השירותים בנושא הזה קיימים.
אלי אלאלוף: לעומת זאת, נושא השתלות מחייב החלטה מיוחדת של ועדה רפואית.
אלי אלאלוף: זה מה שיהיה בסיכום שלנו בהצעת החוק.
<אבי חן: אני יודע היום שלנושא של פגועי נפש ופוסט טראומה יש מענה בהשתלות.
<אבי חן: זה לא היה קל לקבל את זה.
<אבי חן: לגבי הנושא של תרופות שמייבשות את הפה.
<אבי חן: כתוב על תופעות הלוואי, אני לא מבין למה צריך לגשת לוועדה.
<אבי חן: אני כנכה ותיק יודע שעברנו בנושא הזה עינויים.
<אבי חן: הגענו למצב שמאשרים לנו, אבל לא מאשרים לנו השתלות.
<אבי חן: רופא השיניים אמר לנו שהרווח כולו שלו, הוא עושה סתימה, מבנה, אחר כך כתר.
אלי אלאלוף: אז מה אתה רוצה להגיד?
<אבי חן: שנתנו מענה טוב, צריך רק לשמור עליו.
<קריאה: אז לא הבנתי מי כן מקבל?
<יעל סלנט: פגועי ראש.
אלי אלאלוף: לא אוטומטית.
<יעל סלנט: פגועי ראש יקבלו טיפולי שיניים משמרים, טיפול משקם - - -
<קריאה: פגועי ראש יקבלו עכשיו שתלים?
<יעל סלנט: לא אוטומטית.
<ערן יוסף: אני אחזור על מה שכתוב, זה מסכם את הנושא מצוין.
<ערן יוסף: לגבי טיפול שיניים כולל שתלים יש שלוש קבוצות: דרגת נכות מיוחדת מאה פלוס.
<ערן יוסף: נכות נפשית של 20% לפחות וכולל פוסט טראומה ומחלה ממארת אם הנכות גורמת לפגיעה בשיניים.
<ערן יוסף: לגבי פגועי ראש - 40% לפחות מקבלים טיפולי שיניים משמרים, משקמים וטיפולי חניכיים, לא כולל שתלים.
<ערן יוסף: זה מה שכתוב בהוראה.
אלי אלאלוף: אבל אם יש צורך בשתלים, יש ועדה.
<יעל סלנט: הוועדה תיתן רק אם זה קשור לנכות המוכרת.
<יעל סלנט: אם זה לא קשור היא לא תיתן.
<יעקב זכאי: זה בדיוק העניין שהוא צריך להגיש לפי תקנה 9.
<יעקב זכאי: חזרנו על מה שדיברנו עליו בהקשר אחר והוא צריך לעבור מסלול ייסורים פרטני ולחכות שאולי הוועדה תאשר.
אלי אלאלוף: אי אפשר לתת את זה באופן שיטתי אבסולוטי.
<יעקב זכאי: אני לא מבקש להמציא את הגלגל, הגלגל כבר הומצא כאשר נתנו לפגועי הנפש.
<יעקב זכאי: פשוט צריך להחיל את אותם קריטריונים על פגועי ראש.
<יעל סלנט: "9מה.
<יעל סלנט: מענק לציוד עזר ביתי (א) נכה יקבל סיוע במענק לרכישת ציוד עזר ביתי שנועד לשפר את תפקודו בחיי היום-יום, כמפורט בסעיף קטן (ג), ובלבד שאם קיבל בעבר סיוע בעבור אותו ציוד, יופחת סכום המענק באופן יחסי, כפי שיקבע שר הביטחון.
<יעל סלנט: (ב) המענק השנתי כאמור בסעיף קטן (ג) ישתלם החל מהשנה שלאחר השנה שבעבורה שולם המענק הראשוני, ובלבד שאם הנכה רווק או אלמן – הוא אינו מאושפז באשפוז ממושך; היה הנכה מאושפז באשפוז ממושך – יקבל את החלק היחסי של המענק לאותה שנה לפי תקופת האשפוז.
<מאיר חלבי: בזמנו דברנו על מענק דמי הבראה, אתה נחרדת לשמוע שאם מסיבה כלשהי נכה מתאשפז בבית חולים חודש או חודשיים אז חותכים לו מדמי הבראה.
<מאיר חלבי: גם בעניין הזה של הזכאות של החזר המס על ציוד ביתי, גם אם אותו נכה התאשפז לחודשיים, אז הבלאי על המכשירים הביתיים לא מתקיימים?
<מאיר חלבי: פה באים ואומרים שגם על זה המענק יקוזז זה על המענק של הציוד הביתי שמקבלים אחד לשנה.
<יעל סלנט: אני אסביר, מי שמאושפז באשפוז ממשוך, הקראנו את ההוראה בסעיף קטן (ב), הוא יקבל את החלק היחסי של המענק לאותה שנה לפי תקופת האשפוז.
<יעל סלנט: כלומר אם הוא מאושפז חלק מהשנה משרד הביטחון יקזז לו חלק יחסי מהמענק.
<יעל סלנט: נזכיר גם שהמענק השנתי, אם הנכה הוא רווק או אלמן, המענק ישתלם לו רק אם הוא לא מאושפז.
אלי אלאלוף: אני לא מבין אותו?
<מאיר חלבי: הרי גם מיום פציעתו כבר חרב עליו עולמו והוא נהיה כרטיס פתוח לבתי חולים, אז להוסיף חטא על פשע?
<ערן יוסף: אנחנו מדברים על מענק להחלפה של ציוד ביתי.
<ערן יוסף: אשפוז ממושך זה אשפוז של למעלה מחצי שנה.
<ערן יוסף: בעבר זה היה שלושה חודשים ושינינו את זה.
<ערן יוסף: הכוונה שנמצא לאורך שנים באשפוז, יש הטבות מסוימות שהוא לא מקבל.
<ערן יוסף: דברנו על זה גם בעבר.
<ערן יוסף: כאן מדובר על ציוד ביתי, שבן אדם צריך לקנות לבית שלו.
<ערן יוסף: אם הוא נמצא באשפוז ממשוך לאורך הרבה שנים, מן הסתם הוא לא צריך לקנות את הציוד לבית שלו.
<ערן יוסף: מדובר על חצי שנה ברציפות לפחות.
ענת ברקו: למה להתעסק עם זה בכלל?
אלי אלאלוף: אם אני קונה מיטה ואני מאושפז ששה חודשים.
אלי אלאלוף: אז מה אתה מוריד?
<ערן יוסף: מוריד את הששה חודשים.
אלי אלאלוף: אני לא מבין מה המשחק הזה?
אלי אלאלוף: הפכתם למכולת?
אלי אלאלוף: זה פשוט לא יאומן ואני לא מאמין מה הקשר.
<ערן יוסף: נניח אדם נמצא באשפוז לא חצי שנה אלא עשר שנים רצופות.
<ערן יוסף: ימשיך כל שנה לקבל מענק לציוד ביתי?
אלי אלאלוף: מישהו נמצא בבית שלו, קיבל מענק לציוד, קנה את הציוד.
אלי אלאלוף: פתאום הוא חייב להתאשפז אשפוז ממושך, אז אתם לוקחים ממנו?
<ערן יוסף: אני רוצה להתחיל מהעיקרון.
<ערן יוסף: העיקרון אומר שאדם נמצא לאורך כל השנה באשפוז, לאורך שנים ברצף, המענק הזה לא מגיע לו.
<ערן יוסף: יצא שהבן אדם היה בבית תקופה מסוימת ואז התאשפז.
<ערן יוסף: חלפה חצי שנה, המענק שניתן יתנו אותו באופן יחסי לתקופה שהוא היה בבית ולא לתקופה שהוא היה באשפוז.
אלי אלאלוף: אבל הציוד נמצא שם.
אלי אלאלוף: אתה יודע לתכנן את האשפוז הבא שלו?
אלי אלאלוף: ברגע ששילמת לו ציוד כלשהו אז זה כבר לא עניינך.
<ערן יוסף: ברגע שאני משלם על שנה מסוימת, מאמצע שנה הוא נכנס לאשפוז והמשיך אחר כך לאשפוז רצוף, אז בשנה הזו הוא מקבל את החלק היחסי.
<ערן יוסף: מה שהוא היה בבית הוא יקבל.
<ערן יוסף: ברגע שהוא אושפז הוא כבר לא היה צריך לתחזק את הציוד לכן הוא לא יקבל תוספת.
<איציק שושן: גם ציוד שלא עובד, מתכלה.
<ערן יוסף: מקובל עליכם אם לאורך כל השנה הוא לא היה בבית אז המענק לא צריך להינתן, השאלה היא לגבי חלקיות השנה.
אלי אלאלוף: אתה מאפשר לו מענק לקניית מיטה.
אלי אלאלוף: פתאום הוא מתאשפז ליותר מששה חודשים.
אלי אלאלוף: ממתי אתה עושה את ההתחשבנות אתו?
<ערן יוסף: יש תאריך בשנה שבו משולם המענק.
אלי אלאלוף: כל עוד שהוא לא בבית אתה לא משלם לו.
אלי אלאלוף: ברגע שהוא נכנס הביתה אתה משלם.
אלי אלאלוף: אני לא מצליח להבין את ההתחשבנות הזאת, זה ברמה של מכולת.
אלי אלאלוף: יש לכם זמן להתעסק בזה?
<מאיר חלבי: בעבר אם נכה היה מאושפז היו מורידים לו את הניידות.
אלי אלאלוף: ואם הוא נסע ששה חודשים לחו"ל לעזור לבת שלו שילדה?
<חזי משיטה: אנחנו נשקול את זה בחיוב ונחזור עם תשובה.
אלי אלאלוף: מענקי ציוד זה מענקי ציוד, ברגע שהוא צריך, תשלמו לו.
אלי אלאלוף: גם אם תשלמו והוא לא רוצה להשתמש, תעשה לו בדיקה?
אלי אלאלוף: אני אשמח לשמוע אחרי שתבדקו, שהסעיף הזה לא יהיה קיים.
<סיגלית קצב: מאחר ואנחנו העיניים של הבעלים שלנו, אני מרשה לעצמי לשאול, מאחר והם מוכרים כמאה פלוס מיוחד ומוגדרים כנכים קשים, מדוע בכל הטבלאות הם מופיעים שונים מהנכים הקשים האחרים?
<סיגלית קצב: אם הם נכים קשים בכותרת, שכל הזכויות של הכנים הקשים תהיינה זהות.
<סיגלית קצב: לא יתכן שיפרידו אותם איפה שנוח וינגסו בהם בגלל שהם עיוורים ושקטים, יפרידו מהנכים הקשים המשותקים שהם יותר אקטיביים.
<סיגלית קצב: מה שאני מבקשת, זה מה שאהרון ניסה להגיד קודם ופשוט לא פרט, אנחנו מבקשים לקחת את כל החוקים שקשורים לנכים, לשבת עם הנכים העיוורים, להקשיב להם, לצרכים שלהם ולעשות סעיף אך ורק לעיוורים.
<סיגלית קצב: אני מצטערת שאני מדברת בשם הבעל שלי אבל אני אתן דוגמה, אם למשל המשותקים מקבלים למעלה מ-4,000 שקלים דלק והעיוורים מקבלים רק 2,000 זה חסר היגיון מאחר ואנחנו מסיעות את הבעל לנקודה, הולכות הבית לעשות את מה שצריך וחוזרות לאותה נקודה כדי לאסוף אותו אחרי כמה שעות.
<סיגלית קצב: זה אומר שזה כפול מבחינת הדלק.
<סיגלית קצב: מה שעשו לגבי כל הסעיפים, כל הזכאויות של העיוורים, נגסו בהם.
אלי אלאלוף: לצערי הנושא של העיוורים זה לא רק פה, גם במשרד הרווחה יש הפרדה.
אלי אלאלוף: אני מבקש שתעשו בדיקה בנושא העיוורים, אם מתייחסים אליהם בצורה שונה מכל הנכים.
אלי אלאלוף: בדקנו את זה גם בחוק הנכים הכלליים וקצבאות וראינו שיש עיוותים.
אלי אלאלוף: אני מבקש שתבדקו את הנושא ואת היחס לעיוורים באגף.
אלי אלאלוף: אני מבין את ההפרדה, ההפרדה היא שהעיוורים מקבלים פחות.
אלי אלאלוף: גם אם יגידו שהם כמו כל הנכים הקשים, בסוף, בחלוקת הכסף הם מקבלים פחות.
אלי אלאלוף: לכן אי אפשר לשים באותה טבלה אתה דרים.
<ערן יוסף: זה פשוט לא נכון.
<ערן יוסף: קראנו בישיבה הקודמת זכויות ספציפיות שניתנות לעיוורים.
<ערן יוסף: בהמשך הדיון היום נגיע גם אליהם.
<ערן יוסף: כשאתה עושה השוואה של הזכויות שמקבל נכה עיוור מול נכה מאה פלוס אחר, הם מקבלים יותר.
<סיגלית קצב: ממש לא.
אלי אלאלוף: אני מכבד את כולם, בוודאי כולל את עובדי המדינה.
אלי אלאלוף: אם נאמר שזה כולל, עליו ההוכחה.
<יעל סלנט: אפשר לעבור לסעיף הבא, סעיף 9מה(1) יש את הסעיף עצמו ויש את כל התוספת הראשונה.
אלי אלאלוף: קבענו מועד לישיבה הבאה ביום רביעי הבא.
<חיים בר: הסעיף הזה שהולכים לדון עליו בשבוע הבא זה נשוא שלא מעודכן הרבה שנים.
<חיים בר: יש אי התאמות בין מה שמפורסם למה שצריך להיות בפועל.
<חיים בר: אני מבקש שבמהלך הימים האלו עד לרביעי הבא ישב ארגון נכי צה"ל עם אגף השיקום כדי לעשות סדר בעניין ולבוא מגובשים.
אלי אלאלוף: אני שמח לשמוע את זה.
אלי אלאלוף: נציגי המשרדים, אתם יכולים להיות בסבלנות, בשקט?
אלי אלאלוף: משרד המשפטים הם תמיד הכי שקט.
אסנת לוקסנבורג: כבוד היושב-ראש, הם הכי מנומסים.
אלי אלאלוף: תלמדו משי.
אלי אלאלוף: מותר לי להגיד, לא? זה לא נורא.
אלי אלאלוף: אנחנו באמת חרוצים, כי אנחנו עובדים גם בפגרה, כי הנושא מורכב ולא הצלחנו עד עכשיו למצוא פתרונות, והיום אולי נפתיע אתכם בגישה חדשה.
אלי אלאלוף: היום ה-22/3/2018, ו' בניסן התשע"ח, והשעה היא 09:38.
אלי אלאלוף: אנחנו חוזרים לחוק שקשור לנושא התמרוקים.
אלי אלאלוף: היות ויש איזו שהיא הודעה, שנראית לי די דרמטית, מצד משרד הבריאות, אקצר את הפתיח שלי.
אלי אלאלוף: אנחנו יודעים שהנושא מורכב.
אלי אלאלוף: הוא, קודם כל, קשור לבריאות הציבור.
אלי אלאלוף: הוא גם קשור לשכר הבין-לאומי, והוא גם קשור ליוקר המחיה.
אלי אלאלוף: אנחנו מנסים למצוא נוסחה שבה שלושת הדברים האלה יבוא לפתרון בלי לפגוע אחד בשני.
אלי אלאלוף: זה לא קל.
אלי אלאלוף: כל הניסיונות שלנו נעשו בכנות, וכל הלחצים הם לגיטימיים.
אלי אלאלוף: אני לא הרגשתי שום לחץ שהוא לא היה הגון, ולכן אני גם לא מרגיש שום צורך להתנצל על כך שאנחנו מאריכים את הדיון וגם לא מגיעים לסיכום בישיבה אחת.
אלי אלאלוף: בדרך-כלל, תקנות – זה הולך צ'יק-צ'ק.
אלי אלאלוף: במקרה הספציפי שלנו, אנחנו במצב שיש להתחשב בכול הגורמים שציינתי.
אלי אלאלוף: אני שמח לארח פה את שגריר קוריאה, שבאמת בא במיוחד כדי להזכיר לנו שהמדינה שלו היא מעצמה בתחום התמרוקים והיא מספר 4 בעולם – וכך למדנו ממנו בפתיח – והוא היה רוצה, בצורה לגיטימית לדעתו, ואני בטוח שהמערכת שלנו תדע לקבל את זה, להיות חלק מרשימת המדינות שכלולות בנושא הזה של תקנות התמרוקים.
אלי אלאלוף: Welcome.
אלי אלאלוף: Thank you.
אלי אלאלוף: אם הוא רוצה לדבר עכשיו, בקשה.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי:) כבוד היושב-ראש, חברי כנסת, רבותי וגבירותי, זהו כבוד וזכות לשבת כאן ולקבל את ההזדמנות לדבר.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: מבחינתי, זהו אירוע שייזכר.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: כבוד היושב-ראש אמר שאני כאן כדי לומר כמה מילים על צו הרוקחים ועל תקנות הרוקחים.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: להבנתי, קוריאה איננה כלולה ברשימת 36 המדינות המורשות לייצא קוסמטיקה לישראל.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: אני לא מבין מדוע קוריאה איננה כלולה ברשימה הזאת, ולכן אני כאן כדי לדבר על קוסמטיקה קוריאנית.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: כפי שחברות הכנסת ונשים אחרות כאן כנראה כבר יודעות את האיכות והמוניטין שיש לקוסמטיקה הקוריאנית.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: קוסמטיקה קוריאנית – אנחנו מייצאים הרבה קוסמטיקה.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: כפי שאמר היושב-ראש, קוריאה היא מספר ארבע מבין המדינות המייצאות קוסמטיקה.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: כל אחד אוהב קוסמטיקה קוריאנית, חוץ ממני...
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: זו היתה בדיחה.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: לכן, אני מבקש שתכללו את קוריאה בתוך 36 המדינות המוכרות, רק כדי שזה יהיה 37.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: זה כל מה שאני מקווה.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: זה באמת מה שאני מקווה לו.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: כפי שאתם יודעים, קוריאה היא מדינה מתקדמת מאד, ורבים כאן משתמשים בטלפונים קוריאניים.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: אנחנו מאד טובים גם בייצור קוסמטיקה.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: זה מאד פופולרי באירופה, בארצות-הברית, במזרח-התיכון ובכל מקום.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: לכן, אני מבקש שתעשו התחשבות שקולה במקרה זה, ואני מבקש שתכללו את קוריאה בתוך 37 המדינות המוכרות.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: זה כל מה שאני רוצה לומר.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: אם יש לכם שאלות, אשיב.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: תודה רבה על מתן ההזדמנות לדבר על הקוסמטיקה הקוריאנית.
שגריר קוריאה בישראל יונגוואן צ'וי: תודה לכם.