GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רינת גולד גזית: הסעיף הזה מתייחס למשותק בשתי גפיים תחתונות ומוגדר כפרפלג או משותק בארבע גפיים, קוודרופלג.
<רינת גולד גזית: העניין הוא שיש נכים נוספים שהם משותקים בשתי גפיים תחתונות או בארבע גפיים אבל ההגדרה הרפואית שלהם לא נקראת פרפלג אלא פרפרזיס קשה.
<חזי משיטה: הם לא משותקים בהגדרה הרפואית.
<עידן קלימן: אדוני טועה.
<קריאה: אמרת את זה בביטחון מאוד מוחלט וזה לא נכון.
<קריאה: זה לא נכון לא משפטית ולא רפואית.
<רינת גולד גזית: אם אפשר להשלים את הדברים.
<רינת גולד גזית: הסמכות לקבוע מה משותק ומה לא משותק, בכל הכבוד, היא לא של אף אחד בפורום הזה אלא זה של ועדה רפואית ויש תקנות של מבחנים לקביעת דרגת נכות מיוחדת והתקנות האלה מאפשרות קביעת נכות של מאה אחוזים מיוחדת לשיתוק בגפיים תחתונות.
<רינת גולד גזית: יש נכים שיש להם מאה אחוזים שיתוק על פרפרזיס קשה או מאה אחוזים שיתוק על קוודרופרזיס קשה וועדות רפואיות מוצאות לנכון לתת להם נכות מיוחדת.
<רינת גולד גזית: נכים כאלה, ותכף אני גם אראה דוגמאות ותכף אני גם אסביר למה לפי התקנות עצמן האמירה הזאת לא מדויקת בלשון המעטה.
<רינת גולד גזית: יש נכים שמוכרים על פרפרזיס קשה ועל קוודרופרזיס קשה שהוועדה הרפואית קבעה שהם משותקים ונתנה להם מאה פלוס.
<רינת גולד גזית: לפי נוסח הסעיף הזה, הנכים האלה, ייפגעו זכויותיהם.
<רינת גולד גזית: הם לא יקבלו יותר זכויות כרמה הגבוהה ביותר.
מאיר כהן: הם לא יקבלו בכלל זכויות כי הם לא?
<רינת גולד גזית: הם יקבלו מהפלוס על ידי הוועדה הרפואית אבל הם לא יקבלו את הזכויות כמאה פלוס כי כתוב כאן פרפלג וקוודרופלג.
<רינת גולד גזית: אני חושבת שמה שצריך לעשות זה פשוט להוריד את המילה פרפלג ואת המילה קוודרופלג ואז אנחנו משאירים את זה למצב שבו הסמכות להחליט אם זה שיתוק שמזכה במאה פלוס, היא סמכות של הוועדה הרפואית כפי שאכן קבוע היום בחוק, בתקנות, וכפי שאכן מתנהל בפועל.
אלי אלאלוף: היות והנושא הזה נדון, וגם לא בישיבה הפורמלית, אנחנו מבינים את הבעיה.
<יעקב זכאי: אני מבקש להפנות לפסק דין.
<יעקב זכאי: אני המום ממה ששמעתי כאן מאגף השיקום.
<יעקב זכאי: אני מחזיק ביד פסק דין - - -
<יעקב זכאי: אני מתנצל.
<יעקב זכאי: אני חוזר בי ואני מבקש רשות להפנות את הוועדה.
אלי אלאלוף: יש כאן אנשים אחרים.
מאיר כהן: למה אגף השיקום לא מביא לישיבות האלה את הרופא הטוב ביותר שישב וייתן הסברים?
אלי אלאלוף: אני רציתי יותר מזה ולכן לא אמרתי את המשפט שלך למרות שאני מצטרף אליו.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה דבר מאוד חשוב.
אלי אלאלוף: למה לא מביאים את ההגדרה חתומה על ידי רופא האגף שמסביר את זה לעומת זה?
אלי אלאלוף: התורה שבעל פה, יש לה פרשנויות שונות.
אלי אלאלוף: תביאו את ההגדרה הזאת.
<רינת גולד גזית: אדוני, זה מוגדר בתקנות.
אלי אלאלוף: אני באמצע הדברים.
אלי אלאלוף: אני נותן לכולם לדבר אבל בין חברי כנסת, מותר לנו קצת להיכנס לדברים, במיוחד לשנינו.
אלי אלאלוף: אני כאן בגללו, אז שהוא ישלם על זה.
אלי אלאלוף: אני אומר את זה לחיוב.
אלי אלאלוף: אני אומר שהייתי מבקש שתביאו הגדרה של הרופאים ו/או תביאו את הרופא שיסביר את הדברים האלה.
אלי אלאלוף: יש כאן הרגשה שאם מוחקים את ההגדרה הלועזית הזאת, אין בעיות.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה להתחמק מאחריות.
אלי אלאלוף: לכן אני מעדיף שהגוף המקצועי, דהיינו הרופא, יבוא או ישלח הגדרה בכתב ושנעשה את זה בדיון פתוח ומסודר.
<יעקב זכאי: אדוני, אבל יש פסק דין חלוט.
<יעקב זכאי: יש פסק דין בדיוק בנושא הזה ואליו אני רוצה להפנות.
<יעקב זכאי: זה פסק דין שלא פורסם ואגף השיקום כנראה מסתיר אותו.
אלי אלאלוף: חבר'ה, תפסיקו עם החשדנות הזאת.
<חזי משיטה: אגף השיקום מסתיר אותו?
<יעקב זכאי: לא יודע.
<יעקב זכאי: הוא לא מגלה אותו.
<יעקב זכאי: חזרתי בי.
<יעקב זכאי: פסק דין משנת 2004 של בית המשפט המחוזי בתל אביב, של כבוד השופטת שרה דותן, בעניינו של בחור בשם מור אפרים.
<יעקב זכאי: הבחור קיבל מאה אחוזים על פרפרזיס.
<יעקב זכאי: הוא דרש לקבל מאה פלוס.
<יעקב זכאי: כבוד השופטת כותבת בפסק הדין שלדעתי הוא פסק דין חלוט ולא ערערו עליו: "שיתוק מלא, משמעותו חוסר יכולת להפעיל את שרירי הרגליים באופן רצוני.
<יעקב זכאי: העובדה שהמערער סובל מפרכוסים בלתי רצוניים שדרגתם משתנה – בסוגריים אני אומר שבגללם הוא קיבל פרפרזיס – אינה מוסיפה לכושרו להניע את רגליו בתנועה רצונית".
<יעקב זכאי: ואז היא נותנת לו מאה פלוס.
אלי אלאלוף: הבנו את כוונת פסק הדין.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אני מציע כפי שאמרתי.
אלי אלאלוף: אני מבקש לקבל את ההגדרות על ידי הרופא של האגף ואת הדיון הבא נקיים בנוכחות הרופא של אגף השיקום.
מאיר כהן: ושתהיה לנו כאן פינת ריטלין.
<מאיר חלבי: אדוני, יש עוד סעיף אחד קטן שאני לא מבין אותו.
אלי אלאלוף: בזה שאנחנו מבקשים הבהרות, זה אומר שזה לא אושר.
<מאיר חלבי: לקבל הבהרה לסעיף הזה.
אלי אלאלוף: הסעיף הזה לא אושר.
<מאיר חלבי: לסעיף הזה, אני רוצה לחדד ולהציף את הנושא של הוא מחוסר דיור.
<מאיר חלבי: לאמור, מה זה מחוסר דיור?
<מאיר חלבי: אם יבוא בן אדם ויגידו לו - נכון להיום הוא התגרש, היה לו דיור ועכשיו אין לו דירה – שהייתה לו דירה בעבר ולא מגיע לו שכר דירה.
<מאיר חלבי: נכון להיום.
<מאיר חלבי: אני רוצה להבין מה זה.
<מאיר חלבי: אני רוצה להציף את הנושא הזה של הוא מחוסר דיור.
<יעל סלנט: יש לך קבוצות שונות של זכאים.
<יעל סלנט: כך זה מנוסח.
<יעל סלנט: קבוצת זכאות אחת היא מי שהוא מחוסר דיור.
<יעל סלנט: קבוצת זכאות אחרת היא מי שיש בבעלותו דירה שהיא לא מתאימה לו מחמת הנכות שלו.
<יעל סלנט: קבוצת זכאות שלישית היא מי שמחליף את הדירה שבבעלותו בדירה אחרת.
<יעל סלנט: קבוצה רביעית היא מי שיש בבעלותו דירה שאינה מתאימה לו מחמת גילו, אם הוא הגיע לגיל 65.
<יעל סלנט: אלה לא תנאים מצטברים.
<יעל סלנט: קבוצה אחרת היא מי שמלאו לו 65 ואין בבעלותו דירה אף אם הייתה בבעלותו.
<קריאה: אם הוא התגרש ולקחו לו את הדירה?
<יעל סלנט: אלה הסעיפים שכל אחד עם קבוצת זכאות אחרת.
<מאיר חלבי: יש נכים, ודיברנו על זה ולא קיבלנו את המספרים, שמקבלים נצרך.
<מאיר חלבי: היום האגף אומר שאם הוא מקבל נצרך, לא מגיע לו סיוע בשכר דירה.
<מאיר חלבי: האם זה חל על זה?
<מאיר חלבי: או שצריך חדד את זה?
<יעל סלנט: כתוב במפורש, וגם דנו בזה בדיון הקודם, אם אתם זוכרים.
<מאיר חלבי: בדיוק בסעיף הזה נסתיימה הישיבה.
<יעל סלנט: בדיון הקודם דיברנו על זה שבעצם מי שהוא נצרך, לא יכול לקבל סיוע בשכר דירה והיה כאן דיון שלם של מדיניות על השאלה.
<קריאה: הוא לא בשיקום.
<יעל סלנט: יש כאן שאלת מדיניות.
<מאיר חלבי: מה זה הוא מחוסר דיור?
<קריאה: אדם לא עובד.
<קריאה: הוא לא בר שיקום.
<ערן יוסף: המצב הקיים הוא שנכים שמקבלים תגמול נצרך, לא מקבלים שכר דירה.
<ערן יוסף: ההנחה היא שגובה תגמול לנצרך כולל בתוכו גם רכיב של דיור.
<ערן יוסף: מסייעים לבן אדם למחייתו.
<ערן יוסף: מסייעים לו גם ברכיב הדיור.
<ערן יוסף: מה שמוצע כאן זה להרחיב, להוסיף זכאות שלא קיימת.
<קריאה: איפה כתובה ההנחה הזאת?
<ערן יוסף: ההנחה הזאת כתובה בהוראות שאותן אנחנו מעגנים כרגע בחקיקה.
<עידן קלימן: תקן אותי אם אני טועה.
<עידן קלימן: לראש מחוז נתונה הסמכות ושיקול הדעת כן לאשר שכר דירה לנצרך.
<ערן יוסף: קיימת ועדה.
<עידן קלימן: יש כאן הרעה בתנאים.
<ערן יוסף: אין כאן שום הרעה בתנאים.
<עידן קלימן: למה לא?
<ערן יוסף: כי קיימת ועדת חריגים שהיום ההגדרה שלה היא ועדה מייעצת למנהל המחוז.
<ערן יוסף: חלק מהסמכויות שלו, זה בדיוק זה.
<עידן קלימן: אבל לפי ההוראה, זאת לא הוועדה.
<עידן קלימן: לפי ההוראה, זה שיקול דעת מנהל מחוז בלבד.
<עידן קלימן: הוא מחליט באותו רגע.
<עידן קלימן: אני בא אלי ו, מציג לו את המקרה והוא אומר שיקול הדעת שלו כזה שהוא מאשר שכר דירה לשנתיים.
<ערן יוסף: ההחלטה היא שכל סמכויות מנהל המחוז בתחום הדיור יהיו לאחר התייעצות עם הוועדה שארגון הנכים גם חבר בה.
<קריאה: אתה יודע מה גובה הנצרך?
אלי אלאלוף: אני נקרא לסדר בגללכם.
אלי אלאלוף: הפרוטוקול מבקש, תפסיקו להתערב בדיון ללא אישור.
אלי אלאלוף: כל מה שאתם אומרים, זה חשוב אבל בפרוטוקול זה לא יהיה.
<קריאה: מדובר בחייו של הנכה.
מאיר כהן: האם יהיה דיון על סעיף קטן (3)?
אלי אלאלוף: אחרי שנתייעץ כאן.
<ערן יוסף: אני מבקש להציע תיקון.
<ערן יוסף: תקלה שלנו בנוסח שהוטמע אחר כך גם בנוסח שעלה בפני הוועדה.
<ערן יוסף: סעיף קטן (ה).
<ערן יוסף: מדובר על סיוע למעבר לדירה שכורה, שכר טרחת עורך דין וכן הלאה.
<ערן יוסף: הנוהל שקיים היום בהוראות, ההטבה הזאת ניתנת לא באופן גורף אלא למקרים מיוחדים, למשל אדם צריך באמצע השנה לעבור, שיש לו איזושהי בעיה מיוחדת בהעברת הדירה וכן הלאה.
<ערן יוסף: כל מקרה נבחן באופן פרטני.
<ערן יוסף: זה לא משהו גורף.
אלי אלאלוף: נבחן על ידי מי?
<ערן יוסף: על ידי קצין התגמולים במחוז.
<ערן יוסף: מדובר בשניים, חמישה, עשרה מקרים בשנה.
<ערן יוסף: מהנוסח כאן משתמע שזה ניתן באופן גורף ולכן צריך לתקן את זה.
<ערן יוסף: הנוסח שאני מציע: קצין התגמולים רשאי במקרים מיוחדים לאשר לנכה והלאה, כפי שכתוב בסעיף.
<ריזק סאלאח: מדברים על פרפלגים וקוודרופלגים ואומרים שאין הגדרה, אבל ההגדרה קיימת.
<ריזק סאלאח: מיוחדת.