GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת ברקו: הנשוא נמצא על שולחנו של יושב-ראש הוועדה ואנחנו נדון בו בהמשך.
ענת ברקו: תודה רבה והרבה הערכה.
<מאיר חלבי: שמי מאיר חלבי, כבוד היושב-ראש, אני אתחיל מהכין שהפסקנו בישיבה האחרונה.
<מאיר חלבי: כבוד היושב-ראש אמר בסיום הישיבה: "אל תחשבו שאנחנו לא יודעים שיש הרבה מתחזים וכאלה שתופסים טרמפים".
<מאיר חלבי: דברים מאוד חשובים ונכונים, בנוכחות כל הנהלת ארגון נכי צה"ל ומשרד הביטחון, קרי, אגף השיקום.
<מאיר חלבי: כל בר דעת היה צריך לקחת זאת לתשומת לבו ולהזדעזע מהתדמית השלילית שיש לנו בבית המחוקקים בנושא זה.
<מאיר חלבי: הנהלת הארגון הייתה צריכה לרדת לתל אביב באותו יום ולקיים ישיבה עד השעות הקטנות של הלילה, איך הגענו לתדמית השלילית הזו, שמסתובבת בבית המחוקקים?
<מאיר חלבי: יש לקטוע את הענף הזה שרק הולך וגדל.
<מאיר חלבי: אדוני היושב-ראש, כאשר יש משטח דשא ענק וכתוב בשלט "נא לא לעלות על הדשא" ולמרות זאת אדם עולה על הדשא, יש להעמידו לדין במלוא חומרת הדין.
<מאיר חלבי: אבל אם עולים הרבה אנשים על הדשא, יש להקים שביל.
<מאיר חלבי: במקרה שלנו לא מדובר באדם אחד או שניים, מדובר בהרבה אנשים ויש להקים שביל מהר מאוד.
<מאיר חלבי: לכן אני מבקש ישיבה מיוחדת בנושא זה וסעיף מיוחד בנושא זה בתזכיר הנכים.
אלי אלאלוף: אני לא מצליח להבין מה הבקשה.
<מאיר חלבי: אמרת בסיום הישיבה שאנשים תופסים טרמפ.
אלי אלאלוף: אל תוציא את זה מהקונטקסט.
<מאיר חלבי: אני רק אומר שאני לוקח לתשומת לבי את מה שאמרת, בניגוד להנהלת ארגון נכי צה"ל.
<מאיר חלבי: אדוני היושב-ראש, לפני מספר ימים מדינת ישראל חגגה 70 שנה לקיומה, שתהיה לנצח נצחים.
<מאיר חלבי: אחינו נכי צה"ל לא חגגו את יום העצמאות כי נשללה מהם העצמאות האישית מאחר והנהלת ארגון נכי צה"ל סגרה את בתי הלוחם ברחבי הארץ.
אלי אלאלוף: לא פתחנו את הדיון להצעות.
אלי אלאלוף: תתייחס רק לתוכן הדיון.
<מאיר חלבי: זה לא עניין אישי.
אלי אלאלוף: זה לא תוכן הדיון.
אלי אלאלוף: אמרתי את דברי בפתיח.
<מאיר חלבי: לא יכול להיות שמשרד הביטחון שיושב פה, מעביר כספים, מיליונים, לתפעול ואחזקת בתי הלוחם ובתי הלוחם היו סגורים, נכי צה"ל - - -
אלי אלאלוף: זה נושא הדיון?
<מאיר חלבי: לא, אני רק רוצה לומר לתשומת לבך, שיהיה כתוב בפרוטוקול.
אלי אלאלוף: זה לא קשור לחקיקה היום.
<מאיר חלבי: נכי צה"ל לא חגגו את יום העצמאות.
אלי אלאלוף: אני לא ועדה לבניית פרוטוקולים אלא לקידום נושאים.
<מאיר חלבי: אני רוצה לומר עוד דבר, נכי צה"ל לא הרימו כוסית לחיים לחיי מדינת ישראל.
אלי אלאלוף: אני מצטער, זה לא המקום, תעשו את זה בדיונים אחרים, לא בוועדה הזאת.
<מאיר חלבי: לכבוד 70 שנה נכי צה"ל לא מרימים כוסית לחיים לחיי המדינה הזאת?
אלי אלאלוף: אני בטוח שאתה מנחש מה הדעה שלי, אבל זה לא הנושא לדיון היום.
אלי אלאלוף: לפני דקה הזמינו אותי החברים שלך לאירוע של 70 שנה למדינה, אבל זו לא הוועדה לזה, אני מתנצל.
<איציק שושן: שמי איציק שושן ממחוז תל אביב.
<איציק שושן: רציתי לחזק את דברי חלבי, המדינה אכן חגגה 70 שנה להיוולדה ואנחנו חלק מהחגיגה, הקרבנו קורבנות ונפצענו ולא יכול להיות שביום העצמאות כל בתי הלוחם סגורים.
<איציק שושן: אם זה יום שלנו, יושב-ראש האגף, את התמיכות שהוא מעביר לארגון, צריך לבדוק לאן הכסף הזה הולך.
<איציק שושן: עוד 20 יום יום ירושלים, גם אז הפסיקו לעבוד, אז חוץ מעיתון שאנחנו מקבלים פעם בשלושה חודשים, מה הארגון נותן לנו?
אלי אלאלוף: כל מי שרוצה להתייחס ליחסים בין הארגון אליכם, זה לא המקום.
ענת ברקו: לי אמרו שבתי הלוחם - - -
אלי אלאלוף: זה לא הבמה לזה.
ענת ברקו: נתקדם עם החקיקה, זה הכי חשוב.
שבועת אמונים: חברים יקרים, מאז קום המדינה, כל חייל במדינת ישראל - - -
אלי אלאלוף: אתה הולך להתייחס למשהו ספציפי?
<משה בן לולו: כנראה כולם שכחו שהתגייסנו לצה"ל ולא לארגון נכי צה"ל.
אלי אלאלוף: זו ועדה עם נושא דיון וקבענו את שם הדיון.
אלי אלאלוף: תמצאו מקום אחר לעשות בו בירורים.
<משה בן לולו: אם שבועת אמונים לא תופסת, כנראה שכחו - - -
אלי אלאלוף: זו לא הבמה.
<משה בן לולו: גם חזי משיטה נשבע וגם חיים בר נשבע וגם אתה מר אללוף נשבעת וגם ענת ברקו נשבעה.
ענת ברקו: אנחנו זוכרים את זה אבל בוא נתקדם בחקיקה, זה הכי חשוב.
אלי אלאלוף: יש מישהו שרוצה לומר לגבי מה שאמרנו, אם לא, נתחיל בחקיקה.
אלי אלאלוף: התייחסות לנושא הדיון בלבד.
<מרדכי שנבל: שמי מרדכי שנבל, נכה צה"ל, אני רוצה לשאול שאלה, האם כל הטבות שמופיעות בחוק יהיו גם לגבי מי שנפגע בעבר רטרואקטיבית.
<מרדכי שנבל: למשל יש פה סעיף על איברים זוגיים, אני לא רואה בעין שמאל.
<מרדכי שנבל: האם חלק מהדברים, אני אוכל לבקש אותם היום.
<פזית תדהר: ההטבות האלה קיימות גם היום.
<פזית תדהר: אתה יכול ומוזמן לגשת לאגף השיקום ולהגיש בקשה לקבל את ההטבה.
<פזית תדהר: זה לא קשור לחקיקה.
<פזית תדהר: אנחנו מעגנים את ההטבות שקיימות כבר היום.
<אריה טל: אריה טל ממחוז תל אביב.
<אריה טל: בנוגע למה שהיועצת המשפטית של משרד הביטחון אמרה כעת, זה לא מדויק כי הרבה פעמים בוועדות - - -
אלי אלאלוף: היום אני לא אהיה סימפטי.
<חנן מכלוף: שמי חנן מכלוף.
<חנן מכלוף: אנחנו יושבים עכשיו בכנסת ישראל, אתה מדבר על חוקים ושצריך לחוקק חוקים.
<חנן מכלוף: אני יושב כאן אחרי 14 שנה, אני לא רוצה לתת אותי כדוגמה אבל לצערי אני חלק אני חלק מהדוגמה.
<חנן מכלוף: עם פניות רבות, משך זמן, מסע ארוך, עם כל החוקים שנקבעים פה, אין להם ציות.
<חנן מכלוף: אני עדין לא מגיע לטיפולים.
<חנן מכלוף: אני צריך לצאת מכאן אחרי הוועדה ובצער רב לשים אוהל מול סדנת גל כדי לקבל את הטיפולים כי הייתה לי התפרצות אחרונה נוספת מול אשתי, כשהעפתי כלים על הילדים.
<חנן מכלוף: זו לא גאווה, אני מרגיש מושפל מזה.
<חנן מכלוף: אבל כל מה שנאגר בחוסר החוקים, לחוסר הציות לחוקים.
<חנן מכלוף: תעשה ועדה אבל שיהיה חוק ויעמדו מאחוריו.
<חנן מכלוף: כי אם לא נותנים לחוקים האלה משמעות לאחר מכן, מה זה עוזר?
<חנן מכלוף: מה עוזרים כל החוקים שאתה כרגע מחוקק?
<חנן מכלוף: מה עוזר שאתה קוטע כאן את כולם?
<חנן מכלוף: מה עוזר שכל הפאנל הזה מגיע ויושב פה?
<חנן מכלוף: אני מגיע לכאן בשארית כוחותיי, הסוף זה לצאת מדעתי.
<חנן מכלוף: לשם אתם רוצים שאגיע?
<חנן מכלוף: עברתי אשפוזים - - -
אלי אלאלוף: היום לא יהיה מה שאתה מבקש.
אלי אלאלוף: אני מכבד אותך מאוד וכואב את הכאב שלך, אתה יכול לסיים.
<חנן מכלוף: דקה, תן לי לסיים, אם המדינה לא עומדת מאחורי החוק שהיא מחוקקת, אז בוא תעצור אותי כי אני נשברתי.
<חנן מכלוף: תעשה מה שאתה רוצה.
<חנן מכלוף: תעצור אותי לפני מעשה.
<בן חיים: שמי בן חיים - - - ממחוז תל אביב.
<חנן מכלוף: חוק גיוס חובה.
<חנן מכלוף: תתחייבו אתם למשמעות שאתם - - -
אלי אלאלוף: אני מבקש שתפסיק, אתה מפריע לדיון.
<בן חיים: אני אתחיל בדברים יפים שאמר בזמנו ראש הממשלה הראשון.
<בן חיים: "אין חולק כי מחויבות המדינה לנכי צה"ל אינה נופלת מחויבות המדינה כלפי משפחות השכול".
<בן חיים: הדבר בא לידי ביטוי בדברי ההסבר של דוד בן גוריון עת הציג את הצעת חוק הנכים בכנסת בספטמבר 1949 בזו הלשון: "מלחמת החירות של צבר הגנה לישראל" - - -
אלי אלאלוף: מה הנושא שאתה רוצה לדון?
אלי אלאלוף: החשיבות לטפל בכם?
אלי אלאלוף: זו חובה.
אלי אלאלוף: זו לא ישיבת בירורים.
<בן חיים: בבקשה, זה לא אישי - - -
אלי אלאלוף: אני מבקש להפסיק את זה.
אלי אלאלוף: אף אחד יותר לא מדבר.
אלי אלאלוף: העקרונות לא מעניינים אותי עכשיו, רק החוק.
אלי אלאלוף: החוק הזה חייב להסתיים.
אלי אלאלוף: כבר בזבזנו את חצי השעה האחרונה.
אלי אלאלוף: אל תביאו אותי למצב הזה, לא נוח לי.
אלי אלאלוף: אם יהיה פה עכשיו פסטיבל הצהרות אז לא יהיה חוק.
אלי אלאלוף: אנחנו רוצים חוק.
<אבי קצב: שמי אבי קצב.
אלי אלאלוף: אתה יכול להגיד לי מה הנושא שאתה רוצה לדבר עליו?
<אבי קצב: לגבי החוקים של פגיעת הראש, אם יש פגיעה משולבת שהיא גם עיוורון וגם פגיעת ראש, מה לגבי זה?
<יעל סלנט: משרד הביטחון יצטרך להציג, הוא כבר נתן ראשי דברים על פגועי ראש.
<יעל סלנט: נעשתה עבודה מאוד מקיפה במשרד הביטחון, כפי שאמר ראש אדף שיקום.
<יעל סלנט: העבודה הוצגה בפנינו במהלך הפגרה, נעשה מיפוי מאוד מסודר של קבוצת פגועי הראש.
<יעל סלנט: היו בוועדה רופאים וכל הצוות המקצועי שאמור היה לטפל בנושא.
<יעל סלנט: נעשה פילוח של קבוצת פגועי הראש כפי שמשרד הביטחון יציג בזמן הקרוב.
<יעל סלנט: בתוך קבוצת פגועי הראש, פגועי הראש של 100 פלוס, שהם הקשים ביותר, שכאמור את הפילוח יציג אגף שיקום בהמשך, הם יהיו זכאים לאותם הטבות של המשותקים בארבע גפים.
<יעל סלנט: אבל זו לא כל קבוצת פגועי הראש, זו קבוצה מסוימת מקבוצת פגועי הראש שמשרד הביטחון חשב שרמת הפגיעה שלהם היא הגבוהה ביותר.
<יעל סלנט: אנחנו ניתן למשרד הביטחון להציג במועד הקרוב את העבודה שנעשתה.
אלי אלאלוף: המועד הקרוב הוא תוך שבועיים.
"סימן ו': 9מא.
"סימן ו': זכאות נוספת רפואית.
"סימן ו': (א) בסימן זה, "שירותים רפואיים" – טיפול רפואי, לרבות אשפוז וטיפול אמבולטורי, אבחון רפואי, תרופות, מכשור וציוד רפואי, טיפול סיעודי והוצאות נסיעה לטיפול רפואי.
"סימן ו': (ב) נכה יקבל אחת או יותר מהזכאויות הנוספות הרפואיות ושירותים רפואיים, הכול כמפורט בסימן זה, לפי העניין, בכפוף להוראות לפי סעיף 9א.
"סימן ו': (ג) לא יראו בבחירה של נכה לקבל זכאות רפואית נוספת כאמור בסימן זה כזכאות לטיפול מכוח חיקוק אחר לעניין סעיף 3(א) לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, ולא יהיה בה כדי לשלול זכאות לטיפול לפי כל דין או הסכם, לרבות חוזה ביטוח".
<חנן מכלוף: לא קיים.
<חנן מכלוף: אני לא מגיע לטיפולים.
אלי אלאלוף: אדוני, אל תביא אותי מצב שאני אהיה חייב להוציא אותך.
<חנן מכלוף: אבל החוקים שאתה מחוקק לא קיימים.
<חנן מכלוף: זה לא משנה.
<חנן מכלוף: זה לא עוזר.
אלי אלאלוף: אתה רוצה לצאת לבד מהדיון?
<חנן מכלוף: אני אשמח להישאר ולשמע.
אלי אלאלוף: אז בהזהרה הבאה אני מוציא אותך.
<חנן מכלוף: אין בעיה.
<רות פרמינגר: אפשר להסביר מה מהות הסעיף?
<פזית תדהר: הסעיף הזה הוא סעיף של הגדרה מהם שירותים רפואיים שמוסדרים בתוך הסימן הזה.
<פזית תדהר: סעיף קטן (ג), שאני מניחה שאליו את מכוונת, מאחר ויש פה שירותים רפואיים שחלקם ניתנים גם בקופות החולים כי מדובר בשירותים רפואיים שניתנים בגין נכות שהיא לא הנכות המוכרת.
<פזית תדהר: כתבנו את הסעיף הזה כדי לאפשר לנכים, אם הם מעוניינים לקבל את הטיפולים בקופות החולים ולא באגף השיקום, זו בחירתם איפה לקבל את הטיפול.
<פזית תדהר: זו כל מטרת הסעיף.
<פזית תדהר: אני מדברת על הזכאויות מכוח חוק בריאות ממלכתי.
<פזית תדהר: למשל באיבר הזוגי יש אפשרות לקבל טיפול באיבר הזוגי מאגף השיקום למי שעומד בתנאים ובמקביל, מאחר והוא חבר בקופת חולים, יש לו זכאות לקבל את הטיפול מקופת חולים.
<פזית תדהר: אנחנו משאירים את זה לבחירתו של הזכאי איפה הוא רוצה לקבל את הטיפול כדי שלא יהיה מצב שאם הוא מגיע לקופת חולים, קופת חולים תגיד לו ללכת לאגף השיקום כי הם לא מטפלים בו.
<פזית תדהר: זה הסעיף.
אלי אלאלוף: זו אופציה נוספת שעומדת לרשותו.
<רינת גולד גזית: שמי רינת גזית.
<רינת גולד גזית: בהגדרה של שירותים רפואיים בסעיף קטן (א) חסרים ציוד רפואי ותשלום עזרת זולת שהם שירותים רפואיים שקיימים ב-50/04 ולא קיימים כאן בהוראה.
<פזית תדהר: כתוב על ציוד רפואי.
<רינת גולד גזית: ציוד שיקומי לא כתוב ומופיע בהוראה ועזרת זולת לא כתוב.
<פזית תדהר: מה זה עזרת זולת?
<רינת גולד גזית: זה מופיע בסעיף 13ו' להוראה, זה תוספת משקולות לפי הנכות הנוספת שתהיה, או איבר זוגי או נכה מתבגר.
<רינת גולד גזית: אלה שני רכיבים שצריכים להיות כלולים בשירותים רפואיים.
<פזית תדהר: הנושא של עזרת הזולת הרפואית, שזה המונח המקובל באגף השיקום מוסדר במסגרת הסימן הזה, אנחנו נגיע אני מקווה לסעיף הזה בהמשך הדיון, זה סעיף 9(א).
<רינת גולד גזית: עזרת זולת רפואית שמופיעה כאן כאילו הטבה, זה גם עניין שנוי במחלוקת אם זו הטבה או טיפול, אבל כאן יש תוספת משקולות, אנשים שמקבלים את השירותים הרפואיים הנוספים נותנים להם דרגת נכות לא מחייבת נוספת.
<רינת גולד גזית: הם צריכים לקבל את עזרת הזולת האוטומטית שלהם לפי עזרת הנכות הנוספת הלא מחייבת וגם ציוד שיקומי.
<רינת גולד גזית: כל אלה מופיעים בהוראה היום, אני יכולה להגיד לכם את הסעיפים ולא מופיעים בסעיף החוק ופשוט צריך להוסיף את זה.
אלי אלאלוף: הכוונה הייתה להתעלם מזה?
<פזית תדהר: יש פה איזושהי מחלוקת.
<פזית תדהר: ההגדרה הזאת של שירותים רפואיים באה להגדיר מה זה כולל, הנושא של השירותים הרפואיים בנכות הלא מוכרת.
<פזית תדהר: זו הגדרה שהיא רלוונטית לסעיפים 9מב ו-9מב(1).
<פזית תדהר: הנושא של עזרת הזולת הרפואית מוסדר כפי שאמרתי בסעיף 9נא.
<רינת גולד גזית: אנחנו לא מדברים על אותו דבר.
<רינת גולד גזית: ההוראה 50/04 שעליה מבוסס הסעיף הזה והוראה של איבר זוגי שזה 53/04 מופיע בהם ציוד שיקומי ומופיע בהם תשלום עזרת זולת.
<רינת גולד גזית: זה לא קשור לעזרת זולת רפואית.
<רינת גולד גזית: זה קשור לעזרת זולת אוטומטית לפי תוספת של נכות בלתי מחייבת שקובעים בהתאם להוראות האלה.
<רינת גולד גזית: זה משהו שכתוב בהוראה וצריך להיות כתוב כאן.
<פזית תדהר: לא צריך להוסיף להגדרה כי לגבי האיבר הזוגי פרטנו בתוך הסעיף של האיבר הזוגי איזה הטבות נוספות או זכויות נוספות מקבל הנכה ובהן יש גם את התוספת למימון צרכים מיוחדים.
<פזית תדהר: זה מופיע בהמשך לכן אין צורך שזה יהיה בהגדרה.
אלי אלאלוף: כשנגיע לסעיפים הרלוונטיים שצוינו על ידי היועצים המשפטיים, נדון בזה.
אלי אלאלוף: את אומרת שזה פה והיא אומרת שזה שם.
<רינת גולד גזית: אלה שני דברים שונים.
אלי אלאלוף: נגיע לסעיף, אם זה לא יספק אותך, נמשיך בדיון.
<עידן קליימן: שמי עידן, יושב-ראש מחוז תל אביב, רק להפנות את תשומת לב אדוני שגם פה, בסעיף 9מב.
<עידן קליימן: אם כבר עשו עבודה על הרכבים של פגועי הראש, שים לב שכל הנכים הקשים נמצאים פה למעט פגועי הראש.
<עידן קליימן: גם פה.
<עידן קליימן: שוב הם נשארים מאחור.
<עידן קליימן: אם כבר נעשתה עבודה טובה, כפי שאומרים, על הרכבים, אני מבקש גם לפגועי הראש.
אלי אלאלוף: נשאיר את זה לדיון על פגועי הראש בעוד שבועיים.
<חזי משיטה: כשנאשר את הדבר הזה זה יופיע.
אלי אלאלוף: אני סומך עליך שלא תשכח את זה כשנגיע לזה.
<איציק שושן: עושה רושם שהכול לאט לאט עובר להפרטה.
<איציק שושן: אז אם נכה ימצא את עצמו בסופו של יום יושב בקופת חולים, הרכב הרפואי יהיה בליסינג, יצטרך לעבור כמו שרשרת חיול בבקו"ם שחיל שנפצע יעבור מגוף לגוף כדי לקבל את הזכאויות שלו.
אלי אלאלוף: אני דווקא חושב שהאפשרות ללכת לטיפול בקופת חולים ולא רק באגף השיקום זו אופציה נוספת לטובתם.
אלי אלאלוף: הערה כללית, המדינה הולכת להרבה מאוד הפרטות ולא במקרה הזה.
אלי אלאלוף: זה לא נחשב להפרטה.
<מרדכי רוזנברגר: מוטי רוזנברגר, מייצג קבוצה של נכי פוסט טראומה.
<מרדכי רוזנברגר: עורכת-דין רינת גולד העלתה משהו שמופיע בתקנות ולא מופיע בהצעת החוק הזאת.
<מרדכי רוזנברגר: היא אומרת שזה מהותי ורלוונטי ושולחים אותה להמשך וזה יתמוסס.
<מרדכי רוזנברגר: היא אמרה בשקט גם אמרה שזה כן רלוונטי.
אלי אלאלוף: לא אמרנו שזה לא רלוונטי, אמרנו שזה יימצא בפרק אחר.
אלי אלאלוף: לא זרקנו את זה.
<יעל סלנט: "9מב.
<יעל סלנט: שירותים רפואיים נוספים.
<יעל סלנט: נכה שמלאו לו 40 שנים ושדרגת נכותו היא לפחות 50% שמתוכם לפחות 30% בשל אחת מן הפגימות האלה: שיתוק בארבע גפיים, שיתוק בשתי גפיים תחתונות, שיתוק של חצי גוף אנכי, טרשת נפוצה, מחלת שרירים, עמוד שדרה, מחלת פרקים, פגיעה בגפיים תחתונות או בגפיים העליונות, פציעות ובקעים של קיר הבטן או שסכום חשבוני של דרגות הנכות בשל הפגימות האמורות הוא 30% לפחות– יקבל שירותים רפואיים בעבור מחלה של מערכת העצבים, מחלת לב או מחלת כלי דם, גם אם אינם חלק מהנכות שהוכרה לנכה כאמור".
<יעל סלנט: פה שאלנו, למה הפגימות המוכרות האלה מזכות בשירותים הרפואיים האלה.
<יעל סלנט: לא היה ברור בדיוק איך הדברים מתקשרים.
<חזי משיטה: ניסינו להתחקות אחר הסעיף.
<חזי משיטה: יושב אתנו סגן הרופא הראשי.
<חזי משיטה: זו הרחבה בשני מובנים, גם לגבי הגיל הצעיר יחסית, אני מזכיר שההוראות נכתבו עשרות שנים לאחור וגם בהקשר של ההרחבה לגבי מחלות עצבים, לב, מחלות כלי דם.
<חזי משיטה: אני אגיד דבר שאולי יסמן את יתר הסעיפים בהמשך שישאלו לגביהם שאלות.
<חזי משיטה: חלק מהדברים כאן נכנסו, מכיוון שלא היה חוק אנחנו הולכים לעגן את החקיקה הזאת כדי שבאמת יהיה בסיס רחב יותר, איתן יותר לדון עליו.
<חזי משיטה: עד היום היו מופעים של ארגון נכי צה"ל מול משרד הביטחון בעשרות השנים האחרונות וכל פעם נכנסו דברים אחרים שעמדו על הפרק והיו דחופים או לארגון או למשרד הביטחון לעגן אותם וכך הם הגיעו לכלל ההוראות.
<חזי משיטה: זה אחד מהסעיפים שכך אני יכול להסביר אותו.
<חזי משיטה: יש סעיפים נוספים שיופיעו עוד היום, שכשישאלו מה ההסבר, נוכל להגיד שאלה הדברים שנכנסו בדין ודברים בין משרד הביטחון לארגון נכי צה"ל וכך הם מופיעים היום בהוראה.
<חזי משיטה: אנחנו מצלמים את התמונה ומעגנים אותה בחקיקה.
<חזי משיטה: אני חושב שאנחנו עושים מעשה נכון שאנחנו מחוקקים את זה, שלהבא המחוקק יראה מה צריך להיכנס או מה צריך לרדת לטובת, לא נגד, לטובת ארגון נכי צה"ל.
<חזי משיטה: הגיל שמופיע, כל בר דעת מבין שלהגיד שגיל 40 הוא גיל מבוגר או מופלג, בעידן של 2018, זה לא עומד במציאות.
<חזי משיטה: אבל כך הוא קיים ולכן גם שמנו אותו.
אלי אלאלוף: הנטייה היא לגיל מבוגר יותר או צעיר יותר?
<חזי משיטה: גיל 40 היום הוא לא גיל מבוגר.
<חזי משיטה: יש הרבה דברים שמופיעים בחקיקה, גם בפרק הזה שנקרא היום, שעוגנו בתוך הוראות בשיח שהתקיים עשרות שנים לאחור בין ארגון נכי צה"ל לבין משרד הביטחון.
<חזי משיטה: אני חושב שנכון עושה המחוקק שלא משאיר את זה לפורום כזה בארגון או מנכ"ל כזה במשרד הביטחון או יושב ראש אגף שיקום או רופא אגף שיקום אלא מעגן את זה בחקיקה, שכל פעם שירצו לעשות דבר, אני מאמין שבית המחוקקים זה יהיה הרבה יותר מסודר ויותר מנומק.
אלי אלאלוף: היות והגיל לשמחתנו, כל יום שאנחנו חיים אומרים לנו שיש לנו אפשרות להזדקן בעוד חמש שעות, זה אומר שהגיל הזה יש לו דינמיקה.
אלי אלאלוף: אז למה אנחנו אומרים 40 וזהו?
אלי אלאלוף: אולי צריך לחשוב ולתת אפשרות להתפתחות הגיל הזה של היום וכל שלו, חמש שנים לעדכן את הגיל.
<חזי משיטה: להודות על האמת, אני לא מצאתי לנכון להגיד בוא נשים את זה כ-50 או 60 כי אוטומטית יגידו נכי צה"ל שזה פוגע בהם.
<חזי משיטה: מכיוון שאמרנו שאנחנו מצלמים מצב אז אנחנו מצלמים מצב, אני לא רוצה לפגוע בסעיף הזה.
<חזי משיטה: זה שבצורה אובייקטיבית יושבים סביב השולחן שני הצדדים, מבינים שגיל 40 זה ולא באמת הגיל שצריך להיות כתוב כאן.
<רינת גולד גזית: אני מבקשת להתייחס.
אלי אלאלוף: אני מבקש ממך שאת התיקונים הסמנטיים תעשו בשיעורי בית, לא כאן.
<רינת גולד גזית: לא תיקונים סמנטיים.
אלי אלאלוף: אין אישור לדבר אוטומטית אחרי כל סעיף.
<חיים בר: אני אתייחס לשני נושאים, אחד, צילום המצב הוא הנכון ולא כל דבר בצילום המצב בא משום מקום.
<חיים בר: תוחלת החיים של נכי ונכות צה"ל קטן יותר בהרבה מתוחלת חיים אצל אדם בריא.
<חיים בר: זה ממחקרים שדנו בזה.
<חיים בר: תראה אדוני לאדם פוסט טראומטי או אישה נכה איזה תוחלת חיים יש להם לעומת אדם בריא.
<חיים בר: זה לא מישהו קבע את זה סתם.
<חיים בר: צריך לקחת בחשבון שתוחלת חיים של ניכה שחי מכדורים וחי מטיפולים ועובר את כל מה שהוא עובר כל יום לא מוסיף לו את אורך החיים של אדם רגיל שהוא חי חיים רגילים.
<מרדכי רוזנברגר: אני נכה פיזי ונפשי.
<מרדכי רוזנברגר: יש רשימת מחלות ואני תוהה מדוע פציעה כמו פוסט טראומה לא נכללת.
<מרדכי רוזנברגר: ידוע בספרות הרפואית שפצועי פוסט טראומה סובלים ממחלות נלוות, לפי פרופסור לוי שנתן הרצאה בכנסת, סובלים גם מזקנה מוקדמת.
<מרדכי רוזנברגר: זה כתוצאה מהכדורים, הם הולכים ברחוב שומעים יריות, הם כל הזמן בדריכות, כל הזמן בחרדה ועם דופק גבוה.
<מרדכי רוזנברגר: יש קשר ישיר בין פוסט טראומה, תוחלת חיים וזקנה מוקדמת.
<מרדכי רוזנברגר: בעיקר מחלות כמו מחלות דם ולב כיוון שהגוף שלהם דרוך כל הזמן, ביום ובלילה.
<מרדכי רוזנברגר: צריך לשקול להוסיף את הנושא הזה בסעיף הזה או בסעיף אחר, של פוסט טראומה ומחלות נלוות.
<חזי משיטה: בקשר לזה, יש דרך שאם יש באמת מישהו עם נכות פיזית נפשית או פוסט טראומטית ויש החמרה והוא חושב שזו נכות מוסבת, יש לו את הדרך להגיע לוועדה ולקבל סעד אם ימצאו לנכון שהוא צריך לקבל.
אלי אלאלוף: אבל אם המחלה לא כלולה בחוק?
אלי אלאלוף: אנחנו שומעים על פוסט טראומה זה נהיה נפוץ ומתייחסים טוב לנושא.
אלי אלאלוף: למה לא כוללים אותו בחוק?
<חזי משיטה: פוסט טראומה לא מופיעה פה ואני לא בטוח שהיא צריכה להיות.
<חזי משיטה: יש הרבה דברים נוספים שלא מופיעים פה.
<חזי משיטה: אם פוסט טראומה צריכה להופיע אז יש הרבה מאוד סעיפים נוספים.
<חזי משיטה: אפשר להגיד שהכול ייכנס לתוך הסעיף הזה.
<חזי משיטה: אם יש מישהו שבגין הנכות שלו יש בעיה אחרת שהוא חושב שהיא קשורה, יש לו דרך לגשת לוועדה רפואית ולקבל שם תשובה.
<חנה עמרני: שמי חנה עמרני, נכת צה"ל.
<חנה עמרני: סיעודית מגיל 20, כבר 30 שנה נכה.
<חנה עמרני: מר משיטה מדבר לגבי הדרך לגשת לוועדות אם יש משהו שקשור לנכות והנכה לא מקבל.
<חנה עמרני: צר לי, אני עם בעיות נשימה וקשה לי, צר לי להודיע למר משיטה שזה פשוט עבודה בעיניים.
<חנה עמרני: עבודה בעיניים.
<חנה עמרני: אני מתנצלת שאני מאוד ישירה מאוד ישירה, כל הוועדות האלה מכורות מראש.
<חנה עמרני: אין רופא שיכול להיות לויאלי לנכה שהוא משולם ומתוגמל על ידי אגף השיקום.
<חנה עמרני: הרפואה מזמן פשטה את הרגל.
<חנה עמרני: הם לא זוכרים את שבועת הרופא.
אלי אלאלוף: זה מאוד קשה לשמוע את הדברים שאת אומרת.
<חנה עמרני: זו המציאות.
אלי אלאלוף: את לא יכולה להטיל דופי כזה על כל מערכת הרפואה.
<חנה עמרני: לא כל מערכת הרפואה.
<חנה עמרני: דיברתי ספציפית לגבי הוועדות.
אלי אלאלוף: כולל הוועדות.
אלי אלאלוף: עובדה שיש אלפים שבזכות הוועדות מקבלים מה שהם מקבלים.
אלי אלאלוף: אם במקרה הספציפי שלך יש בעיה, יש ועדות ערר ואת יכולה לפנות אליהם.
<חנה עמרני: זה עדין אותו דבר.
אלי אלאלוף: הצהרות מהסוג הזה לא פותרות את הבעיה.
<חנה עמרני: אבל זו המציאות.
אלי אלאלוף: אני מתנצל, אני מאחל לך בריאות טובה והרגשה טובה.
<חנה עמרני: לא תהיה בריאות טובה.
<חנה עמרני: זה גם מה שאיחל לי חזי משיטה.
<חנה עמרני: הוא שנה וחצי לא מוכן להיפגש.
ענת ברקו: אפשר לבקש מחזי משיטה - - -
אלי אלאלוף: עם כל הכבוד, אני לא סדרן ישיבות.
<עידן קליימן: התייחסות טכנית למה שאמר ראש האגף.
<עידן קליימן: הוא צדק כשאמר שאפשר לקבל הכרה על ידי נכות מוסבת.
<עידן קליימן: הבעיה היא שהתהליך הוא תהליך סבוך וארוך ואדם שצריך טיפול עכשיו, אין ספק בכלל לגבי החשיפה והסיכון המוגבר באופן דרמטי לאנשים שמוכרים במחלות של כלי דם ומחלות לב ואחרות.
<עידן קליימן: האנשים האלה, מעבר לאפקט החרדה שהם חיים בו באופן מוגבר דרמטית ביום יום לעומת אנשים בריאים, הם מקבלים תרופות שפוגעות להם באיברים פנימיים.
<עידן קליימן: לכן אדוני אני חושב שכל זה יכול להיפתר לפה או לפה, לפי החלטתך, אם יבוא מומחה אובייקטיבי לפוסט טראומה ויספר על החשיפה למחלות.
אלי אלאלוף: שאלה לרופא מהאגף, יש פה רשימה של מחלות.
אלי אלאלוף: מה יקרה אם מישהו מגלה שיש לו מחלה אחרת מהרשימה, איך מתייחסים אליו?
<מרדכי לובוצקי: דמי ד"ר מודי לובוצקי סגן הרופא הראשי באגף לשיקום נכים.
אלי אלאלוף: מהמשפחה של פרס ישראל?
<מרדכי לובוצקי: אח.
<מרדכי לובוצקי: תודה.
<מרדכי לובוצקי: אני מבקש להתייחס לסעיף שכבר מופיע, ניסינו לבדוק בדברי קדמונים מאיפה נולד הסעיף וההבנה שמתקבלת גם מתוך זקני המקום שפרשו, יש דבר ברפואה שנקרא אסכולה רפואית, דברים שמוסכמים על הרוב ומתקבלים באופן אוטומטי.
<מרדכי לובוצקי: הבנה ברורה של דברים, כמו כשמישהו בא עם דלקת בגרון אז לא מתחילים לבדוק למה יש לו חום כי ברור שחום בא יחד עם זה.
<מרדכי לובוצקי: הדברים האלה, לאור מחקרים שהיו לפני הרבה מאוד שנים באגף שיקום של בית החולים תל השומר, התקבלו כאסכולה רפואית שהייתה נכונה לאותם ימים ולכן הם קובעו בתוך נהלי אגף השיקום במהלך השנים, קורב לוודאי בעקבות פניות של ארגון נכי צה"ל.
<מרדכי לובוצקי: לגבי דברים חדשים, אם יהיו במהלך השנים אסכולות חדשות שיתקבלו, תמיד ניתן להוסיף אותם.
<משה בן לולו: - - - ארבע פעמים הכשלתם אותי.
אלי אלאלוף: בבקשה, זה לא הזמן.
<מרדכי לובוצקי: אני בוודאי לא הכשלתי אותך.
<משה בן לולו: אתה לא, קודמיך.
<מרדכי לובוצקי: לגבי השאלה מה קורה אם נכה בנכות מוכרת מבקש לקבל הכרה או טיפול בבעיה נוספת שלדעתו היא קשורה לנכות המוכרת שלו, המסלול הקיים הוא המסלול הפרטני.
<מרדכי לובוצקי: פניה לבדיקה בפני ועדה רפואית לפי תקנה 9 של נכות מוסבת.
<מרדכי לובוצקי: ההבדל בין תקנה 9 שהיא מגדירה את הדגימה הנוספת באופן פרטני לאותו זכאי.
<מרדכי לובוצקי: הסעיף פה מדבר לגבי אסכולות שהיו ואמרו אנחנו, במחלות האלו עושים קיצור דרך ומאפשרים רק טיפול רפואי.
<מרדכי לובוצקי: אנחנו לא מאפשרים את כל המעטפת הנוספת שקיימת.
<מרדכי לובוצקי: אם יבוא מישהו ויוכיח קשר ישיר ויקבל על זה אחוזי נכות, הוא יקבל גם את כל המעטפת השיקומית וכל ההטבות הניתנות.
<משה בן לולו: לא קיבלתי.
<מרדכי לובוצקי: זה לא שונה למה שקורה בכללים לגבי נכים של רדיפות הנאצים.
<מרדכי לובוצקי: גם שם הייתה ועדה מכובדת של מיטב הרופאים שקבעו שכך וכך מחלות - - -
אלי אלאלוף: היום לדעתך, אין לתקן את הרשימה הזאת ויש תשובות לכל מיני תופעות של מחלות נוספות?
<מרדכי לובוצקי: כרגע לי לא ידוע על מחלות נוספות שקיימת לגביהן הסכמה בעולם הרפואה שניתן לשייך אותם באופן ישיר.
<חיים בר: אני רוצה להתייחס לדברים שנאמרו על ידי סגן הרופא הראשי.
<חיים בר: בתקנה 9 יש אסכולות שקבעו שדברים שקורים הם לפי הדוגמה המצוינת שהביא, שלמי שיש שפעת יש לו כנראה גם חום וזה ברור לגמרי.
<חיים בר: מי שהוא פוסט טראומתי, ברור שיש לו לחץ דם וברור שיש לו סוכרת וברור שסכרת פוגעת בעיניים והכול ברור אבל הוא צריך ללכת לוועדה.
<חיים בר: תכירו בזה שזה חלק מהנכות, כי זו האסכולה ותביאו אותו לוועדה שתקבע את אחוזי הנכות בלבד.
<חיים בר: דבר שני, מה זה המושג הזה נכות בלתי מחייבת?
<חיים בר: איבר זוגי?
<חיים בר: כשאומרים לאדם שיש לו איבר פגוע ואחרי זה יש פגיעה ביד השנייה ואומרים לו אתה מוכר בנכות בלתי מחייבת באיבר הזוגי, מה המשמעות?
<חיים בר: המשמעות היא שהוא מקבל רק טיפול רפואי.
<חיים בר: למה זה לא מחייב?
<חיים בר: זה איבר זוגי.
<חיים בר: זה כתוצאה מהפציעה, בבירור.
<חיים בר: לא צריך להוציא את המילה הזאת מהלקסיקון.
אלי אלאלוף: אני מבקש לרשום את ההערות ואני אתן להגיב אחר כך.
<נתנאל שקד: שמי נתי שקד, נכה צה"ל.
<נתנאל שקד: רציתי לומר אמירה כללית.
<נתנאל שקד: אחרי כמה ועדות שאני נמצא פה, אני רואה איך מפנים את האש כל הזמן למשרד הביטחון ואני אישית חושב שקל למדינת ישראל ולממשלת ישראל שנפנה את האש כל הזמן לשם וזה לא נכון.
<נתנאל שקד: לדעתי במדינה דמוקרטית דברים משתנים בחקיקה.
<נתנאל שקד: לכן, יש פה מעבר לשיח המשפטי, יש פה שיח ערכי.
<נתנאל שקד: כל הזמן מפנים אותנו לנכים של ביטוח לאומי, אבל זה לא נכון.
<נתנאל שקד: יש פה חבר'ה שהלכו להילחם וצריך להתייחס אליהם בהתאם.
<נתנאל שקד: אני רואה את זה יום יום כשאני מדבר עם נכים, כשיש להם קושי אמיתי להבין את הכול, גם לי יש קושי להבין את דקדוקי המילים המשפטיים.
<נתנאל שקד: צריכה להיות ועדה שתבחן מה המדינה רואה בשיקום.
<נתנאל שקד: אולי הוועדה הזאת היא לא המקום הנכון, אבל אני חושב שחייבת לצאת קריאה של חברי הכנסת, שחייבת להיות רביזיה בכל הסיפור הזה.
אלי אלאלוף: היא מופנית בעיקר לחברי הכנסת.
אלי אלאלוף: אנחנו כן מקיימים על זה דיונים, כן שואלים את השאלות המהותיות ומתייחסים גם למהות ולא רק על טכניקת החקיקה.
אלי אלאלוף: כל מה שאנחנו עושים ומאשרים זה כולל ההתחשבות בהערה שלך שבה
אלי אלאלוף: חלט אמורה להתקיים לא רק היום אלא לכל אורך החיים של כל אחד מאתנו.
אלי אלאלוף: זה סוג הנושאים שאין להם סוף ותמיד צריכים לבדוק אותם.
אלי אלאלוף: אנחנו בודקים כל הזמן ומתקנים לערכים ולתפיסת העולם שלנו שמאורה לקבוע איך משרתים את נכי צה"ל במקרה הספציפי הזה.
אלי אלאלוף: זה בהחלט קיים וזה התפקיד שלנו ואנחנו מבטאים את זה ברגעים שאנחנו חושבים לנכון.
אלי אלאלוף: זה לא מחליף את החקיקה, זה משלים את החקיקה.
<יעקב זכאי: אני רוצה להתייחס לנושא של פוסט טראומה והקשר בין זה לבין מחלות שצוינו פה שהם לחץ דם, סוכרת ומחלות לב.
<יעקב זכאי: אני שמח שד"ר לובוצקי מתייחס לנושא של ניצולי שואה.