GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אסתי אשל: הוראת שעה נותנת לנו זכות לבדוק אם זה אמיתי.
אלי אלאלוף: מספיק להתווכח.
אלי אלאלוף: המנכ"ל שלח מכתב אתמולן בלילה, ואת רוצה שהבוקר נפנים אותו ונאשר אותו.
<אסתי אשל: אנחנו אבל לא פוגעים במהות עצמה.
<אסתי אשל: להפך.
<שמרית שקד: אני אקריא את הסעיף המתוקן בעקבות הערת המוסד.
<שמרית שקד: אני אקריא את נוסח הסעיף המתוקן.
<שמרית שקד: (ד) המוסד יערוך מעקב אחר ההשפעה של יישום הוראות סעיפים 224(א)(1) ו-225(ה) על מקבלי גמלת סיעוד, לרבות האפשרות לקבל גמלה בכסף ולרבות שירותי הסיעוד שניתנו בפועל שלא מכוח חוק זה למי שקיבל גמלה בכסף וידווח על תוצאות המעקב לוועדת העבודה, הרווחה עד 1 בינואר בשנים 2020 עד 2023".
<שמרית שקד: אולי צריך להגיד את לשנה, כדי שיהיה ברור.
<שמרית שקד: אחת לשנה עד 1 בינואר בכל שנה.
<שמרית שקד: אם יהיה צריך עוד הבהרה של הנוסח, נבהיר.
עבד אל חכים חאג' יחיא: ההסתייגות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: התשלום של גמלה כספית תחייב את הביטוח הלאומי או כל גוף אחר שתבחר הממשלה לנכות את דמי הפיקדון ולהעביר אל הפיקדון בניגוד למצב הקיים היום שזאת בחירה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא רוצה להשאיר את זה לבחירה.
<שמרית שקד: כלומר, היכן שאני כתבתי שהוא רשאי לבחירתו, אתה אומר שזה לא יהיה לפי בחירתו אלא חובה.
אלי אלאלוף: הפיקדון, החבילה שהיא ההטבות הסוציאליות לעובדים.
קארין אלהרר: למה חובה?
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מדבר על העובדים הזרים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אפשר להסביר למה חובה?
עבד אל חכים חאג' יחיא: היום מה שקורה, לפחות כפי שאני מכיר באוכלוסייה שלי, מקבלים את סכום הכסף וכל המשפחה מתחלקת ביתרה שצריך לשלם לעובד הזר ואז הם לא מפקידים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: פתאום יש אפוטרופוס מסוים, העובד הזר רוצה לעזוב את הארץ, הוא צריך לקבל את הפיקדון שלו ואז לאנשים יש בעיה של חוסר מודעות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני רוצה שאנשים ידעו שביום שהעובד הזר רוצה לעזוב את הארץ, יש לו את הפיקדון ולא מתחילים לחפש את המשפחה לצורך כך.
קארין אלהרר: ואם הוא נוטש את המטופל?
<שמרית שקד: ההסתייגות אומרת שהיום יש אפשרות לזכאי לגמלת סיעוד בכסף לפי סעיף 225(א) שמעסיק עובד זר, לבקש מהמוסד לנכות סכום השווה לשיעור ההפרשה והמוסד מעבירו.
<שמרית שקד: אז בעצם אתה אומר לי שלא רשאי לבקש אלא המוסד יעביר.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני רוצה להבטיח את זה כדי שלא תהיה אפשרות שזה יהיה על המשפחה אלא המוסד ינכה במקור.
אלי אלאלוף: אנחנו נצביע על זה.
קארין אלהרר: אני מתנגדת לזה.
אברהם נגוסה: החוק הזה הוא מאוד בעייתי מבחינת האינטרס לקשישים.
אברהם נגוסה: האם הקשישים יקבלו את הטיפול הראוי בכך שהכסף עובר למשפחה?
אברהם נגוסה: לפי דעתי זה לא נותן שירות טוב לקשישים.
אלי אלאלוף: על זה היה דיון ארוך.
אברהם נגוסה: לא הייתי בו.
אברהם נגוסה: חשוב לי לומר את זה לפרוטוקול.
אברהם נגוסה: לא הייתי בדיון אבל החוק הזה לא טוב לקשישים.
אלי אלאלוף: זו עמדה אישית.
אברהם נגוסה: זו עמדה אישית אבל אני עומד על כך.
אלי אלאלוף: אני מקבל והפרוטוקול קיבל.
אלי אלאלוף: אנחנו חוזרים להקראה.
אלי אלאלוף: בסוף נצביע על ההסתייגות.
אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד לך, עבד אל חכים, כי היחסים בינינו הם כאלה שהם תמיד טובים שהנושא של הפיקדון עבור העובדים הזרים, זאת בעיה שאנחנו מצאנו בכל התחומים.
אלי אלאלוף: ברגע שזה נתקע במקום אחד כמו בחקלאות, אין היום פיקדון לאף אחד, כי רק כמה חקלאים שהם בני אדם החליטו לשמור עליהם.
אלי אלאלוף: כאן אתה פותח חבילה שהיא בעייתית במקומות אחרים.
אלי אלאלוף: גם חברות הסיעוד, חלקן, פתחו לבד פיקדון.
אלי אלאלוף: קופה.
אלי אלאלוף: כרגע אני אומר שההסתייגות הזאת לא נראית לנו כי היא טומנת בחובה הרבה מאוד בעיות נוספות שכרגע לא יהיה לנו זמן לטפל בהן.
<שמרית שקד: אגב, הנוסח בסעיף הזה נכלל בחוק ההסדרים כהצעת הממשלה בשנת 2013.
<שמרית שקד: ההצעה הייתה שהניכוי יהיה חובה והוועדה לא קיבלה את ההצעה.
225ד יבוא: "225ה.
225ד יבוא: מתאם שירות מתאם שירות יבקר בביתו של מבוטח שתביעתו לגמלת סיעוד אושרה, יסייע לו לממש את זכאותו לפי חוק זה, ויסביר לו את החלופות למימוש הגמלה.
225ד יבוא: מתאם השירות יקשר בין הגופים הנותנים שירות בתחום הסיעוד, הבריאות והרווחה ובין המבוטח כפי שייקבע בתקנות, ויסייע לו לממש את זכויותיו בתחומים אלו.
אלי אלאלוף: נדון אבל לא הוקרא.
אלי אלאלוף: היה על זה דיון.
<שמרית שקד: התכוונתי לומר שלא דנו בנוסח.
טלי פלוסקוב: מתאם טיפול, בעיני זה תפקיד מאוד חשוב.
טלי פלוסקוב: אם אנחנו מסתכלים ברמה הארצית, מדובר על מאות אנשים נוספים במערכת.
אלי אלאלוף: יש כאן תקציב.
אלי אלאלוף: בפרוטוקול הוצהר על תקציב של 25 מיליון שקלים בשלב הזה.
טלי פלוסקוב: זה יספיק?
אלי אלאלוף: אני מוסיף – בשלב הזה.
אלי אלאלוף: חבר'ה, לא לדיון כרגע.
אלי אלאלוף: תנו לנו לסיים את ההקראה.
<קריאה: חבל שלעובדים סוציאליים אין תקציב כזה כדי שיוכלו לטפל.
<שמרית שקד: שר האוצר, בהתייעצות עם שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ושר הבריאות, ובאישור ועדת העבודה והרווחה, יקבע הוראות לעניין זה, ובכלל זה הוראות בעניינים אלו:
<שמרית שקד: הגדרת תפקידו וסמכויותיו של מתאם השירות, כך שיינתן מענה מיטבי לצרכיהם של המבוטחים, בהתאם למצבם התפקודי והבריאותי.
<שמרית שקד: אוכלוסיות נוספות שיהיו זכאיות לסיוע מאת מתאם השירות.
<שמרית שקד: אופן מתן הסיוע על ידי מתאם השירות.
<שמרית שקד: הממשקים בין מתאם השירות לבין הגופים כאמור בסעיף קטן (ב).
<שמרית שקד: דרכי הבקרה והפיקוח על מתאמי השירות.
<שמרית שקד: שר האוצר ידווח לוועדת העבודה והרווחה אחת לשלושה חודשים על יישום סעיף זה.
<שמרית שקד: פסקה (ד) נוספה בהתאם להחלטות הוועדה.
<נתי ביאליסטוק כהן: לשר האוצר יש כלים לדעת מה הצורך?
אלי אלאלוף: לשם כך יש לו עוזרים.
<נתי ביאליסטוק כהן: זה נושא מקצועי.
<ניר קידר: סמנכ"ל תכנון אסטרטגי, משרד הבריאות.
<ניר קידר: נושא הזה של מתאם טיפול בשמו החדש הוא סוגיה מאוד חשובה וקריטית למיצוי הזכויות של האנשים.
<ניר קידר: כרגע יש צוות שהממשלה הקימה שבאמת אמור לבוא ולקבוע איזה אוכלוסיות הכי כדאי שמתאם הטיפול יגיע אליהן וכמה פעמים הוא יגיע אליהן.
<ניר קידר: במסגרת התקציב שהממשלה הקצתה, יש לנו 20 מיליון שקלים ב-2019 ובבסיס מ-2020 יש 25 מיליון שקלים.
<ניר קידר: התקציב הזה הוא לא מספיק לכל האנשים שמקבלים גמלת סיעוד.
<ניר קידר: גם אנחנו חושבים שמבחינה מקצועית, ועל זה יש ועדה שיושבת, צריך לראות איזה אוכלוסיות צריכות.
אלי אלאלוף: זה מתאים להערת העובדת הסוציאלית מירושלים.
<ניר קידר: יכול להיות שיש אנשים שמתאם הטיפול צריך להגיע אליהם פעם בחודש ולא פעם בשנה.
<ניר קידר: יכול להיות שמבחינה מקצועית אנחנו צריכים לחלק את זה בצורה יותר טובה, באמת לפי הצרכים של האנשים.
<ניר קידר: לקבוע כאן שלכל בן אדם שיגיע אליו מיד מתאם הטיפול, אני לא חושב שזה נכון מבחינה מקצועית.
<ניר קידר: צריך להשאיר כאן את הגמישות לקבוע בתקנות את הכללים של מי יגיע אליו.
<ניר קידר: כאן כתוב שיש חובה לכל מי שמקבל גמלת סיעוד, שמתאם הטיפול יגיע אליו.
<ניר קידר: אני חושב שאת הדבר הזה צריך להשאיר לתקנות.
<ניר קידר: הערה שנייה.
<ניר קידר: כרגע רשום כאן ששר האוצר יקבע בהתייעצות עם שרי הבריאות והרווחה ובאישור ועדת העבודה והרווחה.
<ניר קידר: אנחנו רוצים שזה לא רק יהיה בהתייעצות עם שר הבריאות אלא זה צריך להיות שר האוצר ושר הבריאות, גם שר הרווחה.
<ניר קידר: זאת ההערה שלנו לנושא הזה.
קארין אלהרר: זה לא רק עניין תקציבי של כמה מתאמים יהיו?
<נתי ביאליסטוק כהן: יש כאן הגדרה של תנאי כשירות למשל.
<ניר קידר: הרבה מהדברים, שר הבריאות הוא לא רק לעניין חוק סיעוד.
<ניר קידר: מוזכר כאן שהוא אחראי גם לתיאום העניינים הבריאותיים וקשר בין המשרדים השונים.
<ניר קידר: גם החלטת הממשלה קובעת את זה.
קארין אלהרר: אין הגדרה של מתאם טיפול לפי חוק שיקום נכי נפש בקהילה?
קארין אלהרר: הרי יש מתאמי טיפול.
קארין אלהרר: יש סוג של קייס מנג'ר לסל שיקום.
קארין אלהרר: למה לסרבל את כל המערכת?
קארין אלהרר: למה לא פשוט אותו הדבר?
<ניר קידר: אני לא מכיר את ההגדרה הזאת.
<ניר קידר: אפשר לבדוק אותה.
קארין אלהרר: אני מבקשת שתבדקו אותה.
אלי אלאלוף: אם אני יכול לסכם את הנקודות שהעלית.
אלי אלאלוף: ראשית, את המעורבות של שר הבריאות, של משרד הבריאות בנושא של קביעת התפקידים של מתאמי שירות.
אלי אלאלוף: שנית, היות וצריך להגדיר את זה במפורט יותר, אתה ממליץ שזה יהיה בתקנות.
מאיר כהן: הוא אמר שלא לחייב את המתאם להגיע.
מאיר כהן: על פי הצורך.
<ניר קידר: לכל אחד.
<ניר קידר: בתקנות נקבע את הכללים.
אלי אלאלוף: אתה יכול לחזור כדי שאחר כך לא נתווכח?
<ניר קידר: בנוסח כאן כתוב שמתאם הטיפול, מתאם השירות, יגיע לכל אחד ממקבלי גמלת סיעוד לאחר שהוא מקבל את הגמלה.
<ניר קידר: אני חושב שמבחינה מקצועית, יש עכשיו ועדה שיושבת וצריך לראות מה הצרכים.
<ניר קידר: אולי לא צריך לכל אחד.
<ניר קידר: יש אנשים שאולי צריכים להגיע אליהם עשר פעמים בשנה.
<ניר קידר: הסוגיה של למי מגיע וכמה פעמים מגיעים, צריכה להיקבע בתקנות ולא בחקיקה ראשית.
<ניר קידר: נאמר כאן שזה ייקבע בהתייעצות עם שר הבריאות ואנחנו רוצים שאלה יהיו שר הבריאות והאוצר ביחד.
<ניר קידר: אני מניח שגם שר הרווחה יהיה מעוניין בזה.
<שמרית שקד: אני רוצה להפנות את תשומת הלב.
<שמרית שקד: אין מניעה מבחינה משפטית לכתוב שני שרים ביחד.
<שמרית שקד: אני רוצה לומר שלפי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מה שנכתב בהנחיה שלהם זה שכאשר יש שני שרים ביחד, הרבה פעמים זה מונע אפשרות של התקנת תקנות ולכן הם ממליצים והדרך הנכונה שהם ממליצים עליה היא לקבוע שר אחד אחראי והוא יפעל בהתייעצות.
<שמרית שקד: הוועדה יכולה להחליט מי יהיה השר הממונה.
<שמרית שקד: אני מניעה אמרתי אלא הניסיון שלהם הוא שהרבה פעמים זה תוקע את התקנות.
קארין אלהרר: אני באמת חושבת שלפני שהולכים להמצאת הגלגל מחדש, אני מציעה שיבדקו את זה ואפשר לבדוק את זה עכשיו, לגבי חוק טיפול נכי נפש בקהילה.
קארין אלהרר: דבר שני, מניסיוני.
קארין אלהרר: בהתקנת תקנות משותפות, אמרה את זה היועצת המשפטית, זה בסדר שיהיו התייעצויות אבל בסוף צריך אבא ואימא.
קארין אלהרר: זאת אומרת, יהיה השר אליו ניתן יהיה לפנות בטענות בזמן שאין תקנות.
קארין אלהרר: כשאין תקנות, אין שירות.
קארין אלהרר: אני רוצה לחדד.
קארין אלהרר: התקצוב של מתאמי שירות, היה 50 מיליון שקלים בהתחלה.
<שמרית שקד: 25 מיליון בהחלטת הממשלה.
אלי אלאלוף: זה הסכום.
אלי אלאלוף: אותו סכום מהתחלה.
<שמרית שקד: זה הסכום שאושר בהחלטת ממשלה, הוא היה ונשאר.
אלי אלאלוף: בואו נאפשר את המשך הקריאה.
<שמרית שקד: אדוניי היושב ראש, מי השר האחראי?
אלי אלאלוף: אני חושב שזה שר הרווחה בהתייעצות עם האוצר והבריאות.
<גלית מבורך: אנחנו מתנגדים.
<גלית מבורך: משרד הרווחה.
טלי פלוסקוב: חשוב לשמוע אותה.
אלי אלאלוף: אני אתן לה אבל לא בהתפרצות כזאת.
אלי אלאלוף: אני חוזר ואומר שהאחריות היא על שר הרווחה שהוא אחראי על החוק, בהתייעצות עם שר האוצר ושר הבריאות.
<אלון מסר: אנחנו מתנגדים.
<אלון מסר: אנחנו חושבים שזה צריך להיות שר האוצר, כמו שנרשם בנוסח.
אלי אלאלוף: אבל האחריות המקצועית היא של שר הרווחה.
<אלון מסר: לכן הצענו שזה יהיה שני השרים ביחד.
אלי אלאלוף: ומה עם שר הבריאות?
<אלון מסר: יש אפשרות לעשות את זה.
<אלון מסר: יש כאן נגיעה לשלושת המשרדים.
אלי אלאלוף: היועצת המשפטית של האוצר.
<טלי ארפי: יש לא מעט חקיקות שקובעות ששני שרים או אפילו שלושה שרים קובעים.
אלי אלאלוף: שלושה שרים.
אלי אלאלוף: אין להם מה לעשות לשרים האלה?
אלי אלאלוף: תראו מה זה יעשה למערכת.
אלי אלאלוף: זה לא זמין, זה בחוץ לארץ, זה עסוק, זה עוד לא הספיק, זה בטיפול.
<גלית מבורך: אני רוצה לומר.
<גלית מבורך: תיאום טיפול נמצא עכשיו בפיילוט ראשוני.
אלי אלאלוף: תתאמו בין המשרדים.
אלי אלאלוף: זה לא לחוק הזה.
<גלית מבורך: מכניסים משהו שיש אתו המון קשיים לתיאום.
אלי אלאלוף: חבר'ה, יש לי בעיית זמן.
אלי אלאלוף: אם לא הבנתם, יש לי בעיית זמן.
אלי אלאלוף: אם תתחילו לעשות עכשיו פינג פונג ופלפולים למיניהם, זה אמר אתם לא רוצים חוק.
אלי אלאלוף: תתחילו התאפק כי אין לנו זמן.
אלי אלאלוף: סליחה, אני מתנצל.
<שמרית שקד: אדוני, אני מקריאה את הסעיף המתוקן.
225ד יבוא: מתאם שירות סעיף קטן (א) – נמחק.
225ד יבוא: מתאם השירות יקשר בין הגופים הנותנים שירות בתחום הסיעוד, הבריאות והרווחה ובין המבוטח כפי שייקבע בתקנות כאמור בסעיף קטין (ג) , ויסייע לו לממש את זכויותיו בתחומים אלו.
225ד יבוא: וכן ימלא את התפקידים שהוטלו עליו לפי חוק זה.
<קריאה: מה זה שהוטלו עליו?
<שמרית שקד: וכן ימלא את התפקידים שהוטלו עליו לפי חוק זה.
<שמרית שקד: כתבנו בחוק הזה בכמה מקומות.
<שמרית שקד: אדוני, מי יהיה השר שקובע הוראות?
<שמרית שקד: אני מאוד ממליצה על שר אחד בהתייעצות עם שני שרים.
אלי אלאלוף: שר הרווחה, זאת האחריות המקצועית בהתייעצות עם שר האוצר, ואתם יודעים מה החיבה והקשר האישי שלי עם שר האוצר, ושר הבריאות.
<אלון מסר: כבוד היושב ראש, אני מבקש לומר רק משהו אחד.
<אלון מסר: אני אומר מהיכן הרציונל הגיע ואחרי כן גם משרד הבריאות יתייחס.
<אלון מסר: הרעיון היה לייצר משהו שלא קיים היום בהכרח ואמרנו שיכול להיות שחלק מהמקרים, הגורם הנכון שיהיה מתאם הטיפול הוא מטעם קופות החולים.
<אלון מסר: אני חושב שדווקא הייתה אהדה לנושא הזה.
אלי אלאלוף: אני מבקש את שלושת המשרדים וזהו.
<שמרית שקד: שר הבריאות בהתייעצות עם שני השרים האחרים.
אלי אלאלוף: אתה רוצה שר הבריאות בהתייעצות עם האחרים?
<ניר קידר: אני חשבתי את שלושתם כי זה נוגע לשלושתם.
אלי אלאלוף: שלושתם.
קארין אלהרר: אלי, זה לא יקרה.
<ניר קידר: זה גם אינטרס שלנו.
<ניר קידר: היוזמה למתאם טיפול באה מאתנו.
מאיר כהן: זה צריך להיות שר הרווחה.
מאיר כהן: זה חוק של הרווחה.
<קריאה: בתקנות אפשר להגדיר מי השר האחראי.
מאיר כהן: לא יגדירו.
מאיר כהן: זה חוק שבא לוועדת הרווחה ומי שאחראי זה שר הרווחה.
<יעל אגמון: שר הרווחה בהסכמת שר האוצר ושר הבריאות.
מאיר כהן: למה בהסכמה?
<קריאה: בהסכמה, זה עוד פעם שלושה ביחד.
<קריאה: אבל יש אחראי.
<יעל אגמון: הוא זה שמתקין את התקנות.
אלי אלאלוף: ההצעה היא שזה באחריות שר הרווחה ובהסכמת השרים.
אלי אלאלוף: אני צריך לרצות את כולם.
<גלית מבורך: אפשר לתקן ולומר בהתייעצות עם שני השרים האחרים ולא בהסכמה?
<גלית מבורך: מי שממונה על השירותים בקהילה, זה שר הרווחה.
<גלית מבורך: זה המנדט שלנו.
<גלית מבורך: האוצר לא יכול להחליט עלינו.
<ניר קידר: הרבה פעמים רוצים להבין כאן את הרציונל לדברים.
<ניר קידר: אני רוצה להסביר את הרציונל של הביחד.
<ניר קידר: אני אומר, לצערי בממשלה הרבה פעמים משרדי הממשלה לא יודעים לעבוד טוב אחד עם השני, במיוחד במקרים שאנשים נופלים בין הגדרות, כשיש תחומים של משרד אחד ומשרד אחר.
<ניר קידר: ברגע שהרבה פעמים בין המשרדים יש משרד אחד שהוא אחראי והוא גם קובע ונכנס לתחומים של משרד אחר, הסיכוי שהדברים האלה ייושמו בסופו של דבר, שזה לא נעשה בהסכמה של אותו משרד, הם נמוכים.
מאיר כהן: בהנחה שאתה צודק, זה הרווחה והבריאות בלי האוצר.
מאיר כהן: אני הולך אתך.
מאיר כהן: הרווחה והבריאות בלי האוצר.
<ניר קידר: לכן בחרתם את שלושת המשרדים ביחד.
<ניר קידר: לפעמים מתאם השירות יהיה ברווחה ולפעמים הוא יהיה בבריאות.
<ניר קידר: אי אפשר לכפות על משרד אחד את הנושא של משרד אחר.
<ניר קידר: אני חושב שאנחנו רוצים ביחד לפתור את זה.
<ניר קידר: יש שעת רצון בנושא, יש כסף, ורוצים לממש אותו גם בבריאות וגם ברווחה וגם באוצר שהם הכניסו את זה להחלטת הממשלה.
<ניר קידר: לכן אני מקבל את הנוסח האומר שר הרווחה בהסכמת השרים.
<ניר קידר: נראה לי שזה הכי ישים.
אלי אלאלוף: חבר'ה, אין לנו זמן יותר.
אלי אלאלוף: אתם רוצים חוק או פלפול?
אלי אלאלוף: תעשו פלפול בלעדי.
מאיר כהן: יש לה הערה נכונה.
<ורדה היבשר: תפקיד המתאם טיפול הוא דומה לתפקיד העובד הסוציאלי כשהוא נכנס ועוזר לקשיש לבחור את תכנית הטיפול המיטבית עבורו.
<ורדה היבשר: אני חושבת שבמקרים שמתאם טיפול נכנס, לא צריך להיכנס העובד הסוציאלי.
<ורדה היבשר: לא צריך כאן כפל ובזבוז משאבי אנוש.
אלי אלאלוף: זה יהיה בהגדרת התפקיד.
מאיר כהן: זה יהיה בתקנות?
אלי אלאלוף: בתקנות.
<שמרית שקד: ב-(1) עד (6) אין שינוי ואין צורך לתקן אותן.
<שמרית שקד: ביקשו ממני שההוראה שהייתה ב-(א) תרד לרמת תקנות.
<שמרית שקד: ולכן אני מציעה לכתוב פסקה (7) חדשה שאומרת: ההוראות לעניין הסיוע במימוש זכאות לגמלת סיעוד.
<ניר קידר: סעיף (2) מדבר על מצבו התפקודי ולכן לא צריך.
אלי אלאלוף: אנחנו רוצים שיהיה ברור.
<שמרית שקד: אם כן, זאת פסקה (7).
<שמרית שקד: (ד) שר הרווחה ידווח לוועדת העבודה והרווחה אחת לשלושה חודשים על יישום סעיף זה.
<שמרית שקד: 8.
<שמרית שקד: בסעיף 230, האמור בו יסומן "(א)", ואחרי יבוא: "(ב) המוסד יערוך פיקוח ובקרה על מתן שעות סיעוד בפועל לזכאי בהיקף שנקבע לו וברמה הולמת ועל קבלת שירותי סיעוד על ידי זכאים שמקבלים גמלה בכסף בלבד".
<שמרית שקד: בנוסח הקודם הקראנו משהו דומה באופן שייראה לו, באופן שיחליט.
<שמרית שקד: הממונה על הנוסח קבעה שצריך להוריד את זה ואמרה שבכל מקרה זה יהיה באופן שייראה לו ובאופן שיחליט.
<שמרית שקד: 9.
<שמרית שקד: בלוח ח'2, בפרט (2), במקום "סעיף 224(א)(1)" יבוא "סעיפים 224(א)(1) עד (3) ובמקום "סעיף 224(א)(1א) או (2)" יבוא סעיפים 224(א)(4) עד (6)".
<שמרית שקד: 21.
<שמרית שקד: תיקון חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 162) בחוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 162), התשע"ו-2015, סעיף 7(ב) – בטל.
<שמרית שקד: לא חל שינוי.
<שמרית שקד: אם מישהו מחברי הכנסת רוצה שאני אסביר יותר מפורט, אני אסביר.
<שמרית שקד: 18.
<שמרית שקד: תיקון חוק הביטוח הלאומי – תחילה, תחולה תקנות ראשונות בסימן זה - "הדין הקודם" – חוק הביטוח הלאומי כנוסחו ערב יום התחילה.
<שמרית שקד: "הדין החדש" – חוק הביטוח הלאומי כנוסחו בסימן זה.
<שמרית שקד: תחילתו של סימן זה ביום 1 בנובמבר 2018 (בסימן זה – יום התחילה) והוא יחול על גמלה המשתלמת מיום התחילה אילך.
<שמרית שקד: ואולם, תחילתם של סעיף 225ג לחוק הביטוח הלאומי ושל ביטול סעיף 7(ב) לחוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 162), התשע"ו-2015, כאמור בסימן זה ביום כ"ד בטבת התשע"ט (1 בינואר 2019) והם יחולו על גמלה המשתלמת מיום זה ואילך.
<שמרית שקד: תקנות ראשונות לפי סעיף 225ה לדין החדש יובאו לאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות עד יום 1 ביולי 2018.
<שמרית שקד: שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים יביא לאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של כנסת תקנות לפי סעיף 230(2) לחוק הביטוח הלאומי בתוך שישה חודשים מיום פרסומו של חוק זה, שבהן ייקבעו בין היתר הוראות לעניין בדיקת תלות של עיוורים בודדים.
<שמרית שקד: כל עוד לא הותקנו תקנות כאמור - זכאי לגמלת סיעוד שהוא עיוור בודד ונקבע לגביו בבדיקת התלות 2.5 עד 3 נקודות, יחולו לגביו הוראות סעיף 224(א)(2) לדין החדש ולא הוראות סעיף 224(א)(1) לדין החדש.
<שמרית שקד: המשמעת היא שאדם שהוא עיוור בודד ונקבעה לגביו בבדיקה 2.5 עד 3 נקודות, בעצם חלות עליו ההוראות, הרמה השנייה המוצעת ולא הוראות הרמה הראשונה המוצעת, כל עוד לא נקבעו תקנות.
<שמרית שקד: זכאי לגמלת סיעוד שנקבעו לגביו בבדיקת התלות 6 נקודות, ומלאו לו 90 שנים, יחולו לגביו הוראות סעיף 224(א)(4) לדין החדש ולא הוראות סעיף 224(א)(3) לדין החדש.
<שמרית שקד: זה מה שהבנו הייתה ההצעה בפעם הקודמת.
<שמרית שקד: זה אומר שהוא נכנס במקום לרמה 3, לרמה 4 בדין החדש.
<שמרית שקד: 19.
<שמרית שקד: תיקון חוק הביטוח הלאומי – הוראות מעבר מבוטח שערב יום התחילה חלות עליו הוראות סעיף 224(א)(1) לדין הקודם – כלומר, היה ברמה הקודמת - וכן מבוטח שהיה זכאי לגמלה לפי סעיף 224(א)(1) לדין הקודם לפני יום התחילה והיא לא שולמה לו ערב יום התחילה בשל כך שהיה מאושפז בבית חולים, ולאחר יום התחילה יחולו עליו הוראות סעיף קטן 224(א)(1) לדין החדש, יוסיף לקבל את הגמלה ביחידות שירות, בהיקף שלא יפחת מההיקף שניתן לו ערב יום התחילה, בין היתר, מכוח הנחיות המוסד בעניין שהיו נהוגות ערב יום התחילה, ואולם הוא רשאי לבחור לקבל את הגמלה, כולה או חלקה בכסף לפי הוראות סעיף 224(א)(1) לדין החדש.
<שמרית שקד: מדובר על מבוטחים ברמה הראשונה.
<שמרית שקד: המשמעות היא שאותם מבוטחים, למרות שרמת הזכאות החדשה היא פחותה, הם ימשיכו לקבל את אותה גמלה שניתנה להם ביחידות שירות בהיקף שלא יפחת, אם הייתה להם אפשרות לקבל בכסף, הם ימשיכו לקבל אותה, להמיר את יחידות השירות לכסף.
<שמרית שקד: הם יוכלו לעשות הכול מכוח הנחיית המוסד בעניין שהיו נהוגות ערב יום התחילה.
<שמרית שקד: ואולם הוא רשאי לבחור לקבל את הגמלה כולה או חלקה.
<שמרית שקד: את זה הוספנו לנוסח.
<שמרית שקד: זאת אומרת אם הם בוחרים, הם יכולים לקבל לפי 224(א)(1) לדין החדש, לקבל חלק מהגמלה בכסף, אפשרות שלא הייתה להם לפי הדין הקודם אם לא היה להם מטפל צמוד.
<שמרית שקד: זאת אומרת, זה עניין של בחירה.
<שמרית שקד: מבוטח שהיה זכאי לגמלת סיעוד ערב יום התחילה, לרבות מי שהגמלה לא שולמה לו ערב יום התחילה בשל כך שהיה מאושפז בבית חולים, ולאחר יום התחילה יחולו עליו הוראות סעיף 224(א)(2) עד (6) לדין החדש כנוסחו בסימן זה, לפי העניין, ייקבע מספר יחידות השירות שהוא זכאי לו לפי הגבוה מבין אלה: מספר יחידות השירות שהוא היה זכאי להן לפי הוראות סעיף 224(א)(1), (1א) ו-(2), כנוסחם ערב יום התחילה, ולפי הנחיות המוסד בעניין שהיו נהוגות ערב יום התחילה.
<שמרית שקד: מספר יחידות השירות שהוא זכאי להן לאחר יום התחילה.
<שמרית שקד: מדובר באנשים שהיו בכל הרמות הקודמות.
<שמרית שקד: זאת אומרת, (1) עד (6) והיום, על פי הדין החדש שם נמצאים ברמות (2) עד (6).
<שמרית שקד: לכן ההוראה הזאת אומרת שבעצם בודקים כמה הם היו זכאים לפני יום התחילה לפי ההנחיות ולפי החוק ולפי כל מה שנהג המוסד לפיו, וכמה הם היו זכאים אחרי יום התחילה ונותנים להם את הגדול מבין שניהם.
<שמרית שקד: 20.
<שמרית שקד: הוראות מעבר לעניין הטבות למי שזכאי לגמלת סיעוד הטבות הניתנות לפי כל דין וכן הטבות הניתנות על ידי גוף ציבורי לי הסכם או נוהג (בסעיף זה – הוראות) למי שזכאי לגמלת סיעוד לפי סעיף 224(א)(1), (1א) ו-(2) לדין הקודם - כלומר, לפי הרמות הישנות - , יינתנו למי שזכאי לגמלת סיעוד לפי הסעיפים בדין החדש – כלומר, קבלו אותם גם האנשים ברמות החדשות - כמפורט להלן, כל עוד לא שונו ההוראות: כלומר, אם יחליטו משהו אחר, ישנו את אותן הוראות שנותנות הנחות, וזה יהיה שינוי.
<שמרית שקד: אבל כל עוד לא עושים שינוי ועדיין הסעיפים הקודמים מדברים על סעיפים שבעצם לכאורה כבר לא בתוקף, יחול ההסדר הזה.
<שמרית שקד: סעיפים שנתנו הטבות למי שהיה ברמה הראשונה לפי הדין הקודם יינתנו כרגע למי שהוא ברמה הראשונה והשנייה.
<שמרית שקד: הטבות שניתנו למי שהיה ברמה הבינונית, ייתנו כרגע למי שהוא ברמה 3 ו-4, והטבות שניתנו למי שהיה ברמה הגבוהה ביותר, יינתנו למי שהוא ברמה 5 ו-6 וכן לפי הצעת המוסד לביטוח לאומי, למי שהוא ברמה 4 אבל מלאו לו 90.
<שמרית שקד: סעיף 224(א)(1) לדין הקודם – סעיף 224(א)(1) ו-(2) לדין החדש.
<שמרית שקד: סעיף 224(א)(1א) לדין הקודם – סעיף 224(א)(3) לדין החדש.
<שמרית שקד: סעיף 224(א)(2) לדין הקודם – סעיף 224(א)(5) ו-(6) לדין וכן זכאי לפי סעיף 224(א)(4) לדין החדש שמלאו לו 90.
אלי אלאלוף: יש לי עוד בקשה.
אלי אלאלוף: אנחנו נקרא גם את המכתב שקיבלנו מאלון לגבי הפעולות הנלוות שהממשלה מתחייבת לעשות במקביל לזה כדי שייכלל בפרוטוקול ויהיה מסמך מחייב עד כמה שאפשר את המערכת הממשלתית, דבר שאני פשוט בצורה חד משמעית מאמין.
אלי אלאלוף: אני מבקש שתקראי בבקשה את מכתבו של אלון.
<דניאל ולמס: "אל חבר הכנסת אלי אלאלוף יושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות
הנדון: בהמשך לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות שהתקיים ביום ה-26 בפברואר 2018 בעניין גמלת הסיעוד מצורפת בזאת החלטת ממשלה מספר 3379 מיום ה-11 בינואר 2018 שעניינה תכנית סיעוד לאומית.
הנדון: כפי שניתן לראות, החליטה הממשלה על תכנית הכוללת מספר רב של רכיבים כמפורט להלן.
הנדון: שינוי מנגנון גמלת הסיעוד, מעבר מ-3 רמות ל-6 רמות גמלה והגדלת מספר שעות הסיעוד לקשישים ברמות התלות הגבוהות.
הנדון: מרכיב זה מובא לחקיקה באישור הוועדה.
הנדון: תכנית למניעת הידרדרות תפקודית של קשישים, מתן שירותים במסגרת הקהילה וכן מתן שירותי בריאות ושיקום בבית הקשיש.
הנדון: הרחבת סל שירותים הקיים לקשישים סיעודיים, הוספת שירותים נוספים הניתנים להמרה דרך גמלת הסיעוד כגון קהילות תומכות, מועדוני מופת ואמצעים טכנולוגיים להפגת בדידות.
הנדון: פיתוח והרחבה של שירותים בקהילה עבור אוכלוסיית הקשישים.
הנדון: פיתוח והרחבה של שירותים הניתנים לאוכלוסיית הקשישים באמצעות משרד הרווחה.
הנדון: פיתוח תפקיד מתאם טיפול לקשיש הסיעודי, הקמת צוות בין-משרדי שיגבש המלצות בדבר תפקיד מתאם הטיפול שיהווה גורם מקשר בין הגופים השונים הנותנים שירות בתחום הסיעוד לבין הקשיש הסיעודי ויסייע במימוש זכויותיו.
הנדון: הקלת הנטל הבירוקרטי, הקמת ועדה בין-משרדית שתגבש תכנית להפחתת הנטל הבירוקרטי על אוכלוסיית הקשישים הסיעודיים ובני משפחותיהם ותקל את מיצוי זכויותיהם.
הנדון: ביטול מבחני הכנסה לילדי המטופלים במוסדות האשפוז הסיעודי.
הנדון: שיפור איכות הטיפול בבית הקשיש, הגדלת שיעור המטפלת המוכשרות והעברת האחריות להכשרתן לידי המדינה, יצירת תמריצים כלכליים לחברות הסיעוד לשיפור איכות הטיפול בקשישים ושיפור מנגנוני הפיקוח והבקרה על איכות הטיפול במוסד לביטוח הלאומי.
הנדון: שיפור איכות הטיפול הניתן לקשישים במוסדות האשפוז הסיעודי.
הנדון: טיפולי שיניים לקשישים, הוספת שירותי רפואת שיניים מונעת, משמרת ומשקמת לקשישים לסל שירותי הבריאות.
הנדון: הסכומים הנדרשים לטובת יישום כלל הסעיפים והחלטותיהם מתוקצבים במסגרת הצעת התקציב לשנת 2019.
הנדון: לטובת יישום מלא של התכנית הקצתה הממשלה סך של 1.76 מיליארד שקלים בהבשלה מלאה.
הנדון: בברכה, אלון מסר, סגן הממונה על התקציבים".
אלי אלאלוף: זה חלק מהפרוטוקול שמצטרף לפרוטוקול הכולל.
אלי אלאלוף: לעשות הפסקה של 10 דקות אחרי ההודעה של היועצת המשפטית.
<שמרית שקד: אני רוצה לומר שעורך דין רועי קרת העביר לי הגדרה – כבר אתמול אבל לא הכנסתי אותה לנוסח – לעניין בודד.
<שמרית שקד: אני מקריאה: "בודד – נאמר לי שאלה הן הנחיות המוסד היום – מי שאינו מתגורר עם אדם נוסף תחת קורת גג אחת או שהאדם אתו הוא מתגורר זכאי לגמלת סיעוד".
<שמרית שקד: ההגדרה הזאת תיכנס לחוק.
<יעל אגמון: אני רוצה לומר לגבי סעיף 18(ד)(1).
<יעל אגמון: נבקש להוריד את המלים "ונקבעו לגביו בבדיקת התלות 2.5 או 3 נקודות".
<יעל אגמון: זאת אומרת, להשאיר את ההגדרה רק עיוור בודד.
אלי אלאלוף: זה בסעיפי הדיון?
אלי אלאלוף: אמרנו שנדון בזה בהמשך.
אלי אלאלוף: נמצא אתנו שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים חיים כץ.
אלי אלאלוף: דיברנו עליו כל כך הרבה והנה הוא כאן.
אלי אלאלוף: כפי שאתם מנחשים, יש לו תמיד עמדות אישיות מאוד נחרצות שנעשה הכול כדי להתחשב בהן.
אלי אלאלוף: אדוני השר, אנחנו עשינו הפסקה אחרי קריאת כל החוק כדי לעשות בדיקה על פי הבקשות השונות של האוצר לגבי הרמה הראשונה.
אלי אלאלוף: אנחנו רצינו ברמה הראשונה להגיע למצב של 6 שעות פלוס 600 שקלים.
אלי אלאלוף: להבנתי חשבתי שהחריגה הזאת עולה 40 מיליון שקלים אבל מתברר שהסכום הזה שנאמר, 40 מיליון שקלים, היה קשור לנושא של העובדים הזרים במידה ומודיעים או לא מודיעים.
אלי אלאלוף: ההצעה המקורית שלנו, של 6 שעות פלוס 600 שקלים, זה גורם לגירעון של 300 מיליון שקלים וכפי שאתם יכולים לתאר לעצמכם לא יכולנו לקחת על עצמנו החלטה שגורמת לגירעון כזה גדול.
אלי אלאלוף: לכן אנחנו קיימנו דיון בנושא הזה עם אנשי האוצר בהשתתפות חברי הכנסת הנוכחים כאן כדי להחליט הכי טוב.
אלי אלאלוף: ההצעה אליה הגענו בהסכמת האוצר וכל חברי הכנסת – זכותם להצביע איך שבא להם – היא שמשאירים ברמה ראשונה 1,205 שקלים, אבל יש תיקון כלפי מעלה של אולי 55 שקלים.
אלי אלאלוף: אדוני השר לא יתנגד.
חיים כץ: ייגמר ב-54.
חיים כץ: 55 זה גם טוב.
<קריאה: זה 1,253.
אלי אלאלוף: 54 זה שלוש פעמים חי.
חיים כץ: זה יהיה 54 מעכשיו.
אלי אלאלוף: 1,255 בערך או 5 שעות שירות לכל דבר בבית, בחוץ, או הסכום הזה ניתן יהיה להמיר אותו גם בחלקו לכסף.
חיים כץ: 5 שעות שירות, 4 שעות שירות.
חיים כץ: אופציה אחת.
חיים כץ: 5 שעות שירות בבית, רכישת 4 שעות שירותים.
חיים כץ: זאת אומרת, ללכת למועדון, לקנות חיתולים.
אלי אלאלוף: מתוך ה-5.
חיים כץ: מתוך ה-9.
אלי אלאלוף: אין 9.
חיים כץ: במקצה הראשון יש 5 שעות שאפשר להמיר אותן.
אלי אלאלוף: אני יודע להגן על הסיכום שהבאתי.
אלי אלאלוף: אתה רוצה שירותים בחוץ, אתה יכול 9 שעות.