GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: יש כאן פרטים שבכלל לא חלמו שהם יכולים לחשוב עליהם בנכות הכללית.
אלי אלאלוף: אין שום הצדקה שהם יחשבו שהם יכולים לקבל אותם.
אלי אלאלוף: אנחנו מדינה שיודעת לטפל בכל אחד מהילדים שלה בצורה שונה.
אלי אלאלוף: גם מי שבא ממשפחות ברוכות ילדים, לא טיפלו בנו בצורה אחידה.
אלי אלאלוף: אנחנו נדע לטפל בכל אחד בנפרד בלי לגרום לשום מתח בין קבוצות כאלה ואחרות בנושא הזה.
אלי אלאלוף: אני חייב לומר לכם שאם אני ארצה או לא ארצה, בעוד עשר דקות אני קם ועוזב את האולם בגלל שאסור לי לקיים דיון אחרי שעה 11:00.
אלי אלאלוף: שיהיה ברור לכולם לכן, תקצרו בבקשה בדברים.
יעל סלנט: לגבי הביגוד, הוועדה צריכה להחליט איזה הסדר עושים.
יעל סלנט: אפשר לדון בזה לקראת הישיבה הבאה.
יעל סלנט: לראות מה המשמעויות התקציביות.
אריה רותם: יש כאן בעיה מאוד רצינית.
אריה רותם: אני לא יודע מי יושב עם אגף השיקום אבל אני יודע דבר אחד והוא שיושב רק אבנר גולן או עוד איזה נציג.
אריה רותם: יושבים שני נציגים מארגון נכי צה"ל ואז מוחלט מי יקבל ומה יקבל.
אריה רותם: זאת לא קבוצה של נכי צה"ל שיושבת מסוג של נכות – קטוע בכיסא גלגלים אחד, שרוף אחד.
אריה רותם: בן אדם אחד קובע ועל סמך מה שיהיה, זה מה שיהיה.
אריה רותם: הם רוצים את הכסף ויש לחץ.
אריה רותם: אתה חייב שתהיה נציגות מסודרת.
אלי אלאלוף: אני יכול להזכיר לך שכבר העלית את הנקודה הזאת?
אריה רותם: מתי?
אלי אלאלוף: לפני הרבה זמן.
אלי אלאלוף: כל הזמן אתם מטילים ספק?
אריה רותם: כן.
אריה רותם: ארגון נכי צה"ל הוא ארגון מסוכסך.
אריה רותם: יש שם הרבה שחיתויות.
אריה רותם: יש שם הרבה דברים לא טובים.
אלי אלאלוף: אתה רוצה שאני אשפוט בזה?
אריה רותם: לא.
אריה רותם: אבל תבין שיש כאן בן אדם אחד שקובע.
אריה רותם: לא יכול להיות שבן אדם אחד יקבע.
אריה רותם: אלאל
אלי אלאלוף: זה לא המקום לדיון כזה.
אריה רותם: אבל בן אדם אחד קובע.
אריה רותם: זאת לא קבוצה של נכים.
אריה רותם: בן אדם אחד.
אלי אלאלוף: כל מי שיש לו רצון להעיר בכיוון הזה, זה לא המקום.
שפרה רביע: אני יכולה להעיר?
אלי אלאלוף: תני לסיים משפט.
אלי אלאלוף: בשבילנו היום יש רק ארגון אחד שמייצג.
אריה רותם: אין ארגון.
אריה רותם: יש בן אדם אחד שיושב אתם ואתם הוא קובע.
אלי אלאלוף: אתה רוצה שאני אפסיק את הישיבה הזאת?
אלי אלאלוף: אתה רוצה שמעכשיו אני אבקש שרק נציגים רשמיים של ארגון נכי צה"ל ישבו כאן?
אלי אלאלוף: אני יכול לעשות את זה.
אריה רותם: תעשה.
אלי אלאלוף: אתה רוצה שזה יהיה?
אריה רותם: זה לא יפתור את הבעיה.
אריה רותם: אנחנו נהיה ברחובות.
אריה רותם: אנחנו נצא לרחובות.
אלי אלאלוף: אתה לא צריך את האישור שלי לצאת לרחוב.
אריה רותם: אנחנו נצא לרחובות כי רק זה יעזור.
קריאה: גם הוא לא מייצג נכים.
קריאה: הוא לא יכול להחליט.
קריאה: אתה לא תמנע מנכה לשבת כאן.
אריה רותם: לא מנעתי.
קריאה: אל תיתן לי לפתוח את הפה שלי.
קריאה: שב בשקט.
קריאה: חוצפן.
קריאה: בגלל אנשים כמוך נכי צה"ל סובלים.
קריאה: חבר'ה, די.
קריאה: זה לא מכבד אותנו.
רינת גולד גזית: ביחס לזכאות שקיימת היום בהוראה של הביגוד ולא נכנסה לטבלאות.
רינת גולד גזית: זה סעיף 20ו שמדבר על נכה פרפלג שנכותו הכוללת היא 100 אחוזים פלוס מיוחדת.
אלי אלאלוף: אנחנו רק קבענו את העיקרון.
אלי אלאלוף: כל השאר ייבדק.
אלי אלאלוף: כל שאר הסעיפים שהם קשורים לביגוד, ייבדקו בנפרד לפי העיקרון של שוויון בין נשים לגברים.
אלי אלאלוף: לא פסלנו, לא אישרנו ולא דחינו.
רינת תייר: אני לא יודעת אם יש טעם לומר את זה, אבל אני רוצה להצטרף לקריאה שלך.
רינת תייר: אני אימא לארבע בנות כשהבת השלישית של היא הלומת קרב מצוק איתן.
רינת תייר: אם אני משווה בין המצב של שתי הגדולות למצב של הילדה שהיא פגועת נפש, אין ספק שמסלול חייה כולו הוסט מהמסלול הרגיל.
רינת תייר: אני רוצה להצטרף לקריאה שלך כי דנה עצמה לא היית מסוגלת לא להגיש את דוח הפציעה לאגף השיקום, לא לקרוא את הזכויות שלה ולא להגיע לאף מוסד שיקומי בכוחות עצמה ובטח שהיא לא תוכל בשום שלב בחיים לקרוא את החוק הזה, לדעת מה מגיע לה, לבקש החזרים על כל דבר.
רינת תייר: אני אומרת שאני רוצה להצטרף לקריאה שלך כי אם אנחנו מביאים את זה למצב שזה פשוט יותר, שהנכה יכול לקבל את מה שמגיע לו על פי אחוזי הנכות שנקבעים לו ועל פי איזשהו תקציב שהוא נגזרת של אחוזי הנכות.
רינת תייר: לדוגמה, נכה שאחוזי הנכות שלו הם 10 אחוזים, יהיה לו תקציב של – ואני סתם זו רקת סכומים, אין לי מושג באיזה סכומים מדובר – 5,000 שקלים בשנה ונכה שאחוזי הנכות שלו הם 50 אחוזים, יהיה לו תקציב של זכויות רפואיות נוספות של 50,000 שקלים בשנה.
רינת תייר: שוב, הסכומים בפירוש לא מחייבים.
רינת תייר: לפשט את הדברים.
רינת תייר: הם לא מסוגלים להתמודד עם בירוקרטיה כזאת.
רינת תייר: אני היום עובדת בטיפול בבת שלי ולהשיג לה את הזכויות שלה.
רינת תייר: האם אנחנו בטוחים שלכל נכי צה"ל יש מאחוריהם אבא או אימא או אישה כאלה חזקים שמסוגלים להתמודד עם חוק כזה מורכב?
רינת תייר: קריא
אלי אלאלוף: שאלה מאוד קשה.
אלי אלאלוף: תרשי לי להגיד שבשלב זה אני לא רוצה לתת תשובה כי היא תהיה בשליפה ולא מספיק מבוססת.
אלי אלאלוף: אני אשמח מאוד להתייחס לנקודה הזאת של הדרכת נכי צה"ל במיוחד החדשים ואנחנו נקיים על זה דיון בסוגיה המיוחדת הזאת כי זה בהחלט זאת אחת הבעיות.
אלי אלאלוף: בדוח העוני – לא קשור חס וחלילה לחוק הזה – אחת הבעיות הגדולות היא חוסר הידע של מה שמגיע לאנשים.
אלי אלאלוף: יש תקציבים, יש זכויות ואנשים לא מגיעים.
אלי אלאלוף: אני מאמין שאותו דבר בנושא של מיצוי הזכויות של מערכת הבריאות, החינוך וכל תחומי החיים וכאן במיוחד אני חושב שכדאי שנקיים דיון ואני אכניס את זה לסעיפים הכלליים בסוף החוק הזה.
אלי אלאלוף: אין לי ברירה אלא לסיים בעוד שלוש דקות.
אלי אלאלוף: תרשו לי לומר מה אנחנו עושים בישיבה הבאה.
יעל סלנט: בישיבה הבאה נחזור לסעיף הזה של הביגוד, אחרי שנשב עם משרד הביטחון ונבין על איזה סכומים אנחנו מדברים ומה ההסדרה שצריכה להיות.
יעל סלנט: באופן כללי אני אעיר שהסעיף שמונח בפניכם, סעיף כמובן שוויוני בין נשים לגברים.
יעל סלנט: אין צורך להזכיר את זה במפורש כי כל ההוראות שחלות לגבי נכים בנים, חלות גם לגבי נכות בנות.
שפרה רביע: לא נתנו לי להשלים משפט.
יעל סלנט: מבחינת מגדר, יש כאן שוויון כפי שדרש בית המשפט.
יעל סלנט: מבחינת הקריטריונים, כפי שביקש יושב ראש הוועדה אנחנו נשב עם משרד הביטחון וננסה להבין איך הסכומים נקבעו ביחס לנכות של הנכה.
יעל סלנט: הוסבר שכן יש כאן שיקולים של צורך ואנחנו נשב ונדקדק בזה.
יעל סלנט: את הדיון הבא נפתח במענק הביגוד ובסיכומים אליהם הגענו.
יעל סלנט: נסיים את הפרק הזה ונגיע להוראות הכלליות של סוף החוק.
יעל סלנט: כמובן שיש לנו גם את הסימן של ועדת החריגים.
אלי אלאלוף: אנחנו נקיים את הדיון הבא בעוד כשבועיים.
קריאה: מתי יהיה דיון על מבחן ההכנסה?
מאיר חלבי: עוד משפט אחד כבוד היושב ראש.
שפרה רביע: אתה אמרת שאני אדבר אחריה.
אלי אלאלוף: את מנהלת לי חשבונות כאן?
שפרה רביע: אני מנסה כבר חצי שעה לדבר.
אלי אלאלוף: לא דיברת מספיק היום?
אלי אלאלוף: כמה אנשים התאפקו ולא דיברו?
שפרה רביע: אבל לא נתת לי לסיים את דבריי.
מאיר חלבי: היועץ המשפטי לממשלה בזמנו מזוז, קבע שאת כל התקנות האלה יעבירו כחוק אבל תוך כדי התקדמות לעשות שיפור עמדות.
מאיר חלבי: חלק גדול מכיר את הנכים ואנחנו באמת מבקשים להאיץ את הישיבות על מנת להביא את התזכיר הזה לסיום, לקריאה שנייה ושלישית.
איציק שושן: בדיון הקודם אתה אמרת שתיבדק אפשרות שזכאים יעברו לרכבי ליסינג כאשר כבר קיבלת את העמדה המקצועית שלנו והסכמת שאנחנו נחזור לשלוש וחצי שנים.
אלי אלאלוף: אמרתי רכב מדינה.
איציק שושן: רכב מדינה, אנחנו לא עובדי מדינה.
איציק שושן: כולנו נפצענו עת היינו ילדים, בגיל 19-20.
איציק שושן: אני רוצה שתישמר לנו הזכות הקניינית לכל אחד מאתנו להיות אדם לרכושו ולרכבו.
אלי אלאלוף: עוד לא החלטתי שום דבר קונקרטי.
איציק שושן: כי כל דבר שמתחיל, ממשיך הלאה.
אלי אלאלוף: גברת, בבקשה ואתך נסיים את הדיון.
שפרה רביע: אני עונה לך על השאלה ששאלת כמה פעמים ואף אחד לא ענה לך.
שפרה רביע: ההבדל בין זכר לנקבה, צורת הקטטר לגבר, לרוב בחורות עם חיתולים.
שפרה רביע: כמה פעמים ביום שאנחנו שותות - - -
אלי אלאלוף: בשבילך לא אקבל נזיפה מיושב ראש הכנסת.
אלי אלאלוף: היום ה-1 במאי 2018, ט"ז באייר התשע"ח, השעה 9:29 ואני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: על סדר היום תקנות הבטחת הכנסה (תיקון מס'), התשע"ח-2018.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת מקלב, אתה רוצה לפתוח?
אורי מקלב: אני מתפרץ אבל בשעה 9:30 אני מנהל ישיבה אצלי בוועדה.
אורי מקלב: אני מודה לך על שאתה נותן לי רשות דיבור.
אורי מקלב: אני פשוט רוצה לברך ולשתף אתכם ברגשות.
אורי מקלב: לכל עובד ציבור, לחבר כנסת, יש רגעים שהוא מרגיש שהמלאכה נגמרה.
אורי מקלב: האמת היא שזה נותן תמרוץ.
אורי מקלב: אדוני היושב ראש וחבר הכנסת מוטי יוגב, לא פעם יש לנו דיונים בכנסת ומחוץ לכנסת האם יש ריבוי חקיקה או אין, האם יש חקיקה מיותרת או לא, ואני לא פעם מביא דוגמאות לחוקים ושואל האם החוקים האלה מיותרים או לא.
אורי מקלב: הנה, זאת דוגמה להצעת חוק שהונחה בכנסת ב-1 ביוני 2015, בכנסת ה-19, וכמובן שהוגשה מיד עם פתיחת הכנסת ה-20 על ידי ועל-ידי חבר הכנסת גפני כאשר הפעילות סביב החוק הזה, בעקבות פניות הציבור, הייתה כבר שנתיים קודם.
אורי מקלב: בעצם עברו חמש שנים של פעילות ובסופו של דבר הצעת החוק הזאת הונחה בכנסת והוגשה לוועדת השרים.
אורי מקלב: ועדת השרים אמרה שצריכה להיות הידברות עם המציע והיא תשקול למה צריך חוק ואולי אפשר לעשות זאת בתקנות ולא בחוק.
אורי מקלב: כך זה התגלגל.
אורי מקלב: היו ישיבות אצלי בלשכה ואני באמת רוצה להודות לצוות.
אורי מקלב: לא היו לנו ויכוחים בנושא העקרוני, ובוודאי תכף תשמעו מהו הנושא העקרוני, אבל לא צריך הצעת חוק אלא תקנות.
אורי מקלב: אבל השאלה איך נעשות התקנות, באיזו צורה, מה אומרות התקנות.
אורי מקלב: בסופו של דבר הגענו למצב שהנה, לא צריך חקיקה.
אורי מקלב: אנחנו שמחים על כך שהחקיקה לא הייתה צריכה להתממש אבל בתקנות אנחנו מסדרים קושי מסודר.
אורי מקלב: אתם ודאי תסבירו זאת טוב ממני אבל אני יכול לומר לך בקצרה אדוני היושב ראש שמדובר כאן במקרה שהזכות לקבל הבטחת הכנסה צריכה להתממש בתנאי שאתה בעל דירה אבל לא יותר מדירה אחת וגם אם אתה לא גר בדירה, אתה יכול לשכור ולהשכיר ובתנאי ששכר הדירה לא עובר את מה שאתה משלם.
אורי מקלב: דהיינו, אם אני משכיר ב-200 דולר או ב-1,000 שקלים לחודש דירה ואני שוכר ב-800 שקלים, בעצם יש לי רווח מהדירה.
אורי מקלב: מתי אתה יכול להמשיך להיות זכאי על אף שאתה שוכר ומשכיר?
אורי מקלב: בתנאי ששכר הדירה שאתה מקבל הוא פחות או שווה למה שאתה משלם.
אלי אלאלוף: זה למען הורדת מחיר השכירות.
אלי אלאלוף: שמעתם באוצר?
אלי אלאלוף: עוזרים לכם.
אורי מקלב: באופן אמיתי יש בזה הגיון שאדם שיש לו דירה, אם אתה לא גר בדירה ושכר הדירה משמש לך לשכור דירה חלופית, זה בסדר, אבל אם הוא משמש לך לעשיית רווחים, זה חלק מהכנסות.
אורי מקלב: אתה לא יכול להשכיר דירה ב-5,000 שקלים ולבוא ולבקש הבטחת הכנסה כשאתה שוכר דירה ב-2,000 שקלים.
אורי מקלב: היה תנאי אחד לפיו במקרים מסוימים אי אפשר לקבל את הבטחת ההכנסה והתנאי היה ובלבד שגרת פעם בדירה הראשונה.
אורי מקלב: יש לך דירה בדימונה, יש לך דירה בירוחם, אתה גר היום בגדרה אבל אם לא גרת אף פעם בדירה הזאת – אתה זוג צעיר, נישאתם באזור אחר וגרתם שם – אתה לא זכאי.
אורי מקלב: אין בזה הגיון אמיתי.
אורי מקלב: יכול להיות שבזמנו הייתה לזה איזו חשיבה שבן אדם שלא גר בדירה, כנראה זו דירה להשקעה, אבל בסוף התברר שאנשים גרים במקום בו לאו דווקא יש להם דירה בבעלותם אלא במקום אחר שהוא קרוב למשפחה או קרוב למקום העבודה שלהם או הלימודים שלהם וזה המניע למקום מגורים, ולכן אנשים כאלה לא הצליחו לעבור.
אורי מקלב: אני רוצה לציין ביושר שיש אפשרות להתחכם לתקנה הזאת.
אורי מקלב: אתה יכול לגור, לרשום את עצמם שם, לא מפעילים חברות חקירה לראות האם באמת גרת כמה ימים.
אורי מקלב: מה זה נקרא לגור?
אורי מקלב: יום אחד?
אורי מקלב: לילה?
אורי מקלב: חודש?
אורי מקלב: בן אדם בין שכירות לשכירות יכול לגור שם או להעביר את הכתובת, אבל אנחנו לא רוצים להביא את האנשים ללכת בדרך לא אמיתית אלא ללכת בדרך הישר.
אורי מקלב: מרגע שראינו שיש כאן איזו לקונה קטנה בניסוח, הייתה הסכמה בין המשרדים לסדר את זה והנה אנחנו היום כמעט שלוש שנים מאז ההצעה הונחה והנה אנחנו היום בתקנה ואני מאוד מודה.
שרית דמרי דבינר: הלשכה המשפטית, ביטוח לאומי.
שרית דמרי דבינר: התיקון לתקנות שאנחנו מבקשים להביא בפני הכנסת הוא בגלל איזשהו צורך שעלה במהלך השנים אחרי שראינו מספר מקרים להם לא מצאנו פתרון במסגרת התקנות.
שרית דמרי דבינר: הוראת חוק הבטחת הכנסה קובעת שהכנסה מנכס צריך להביא אותה בחשבון.
שרית דמרי דבינר: זה סעיף 9 לחוק הבטחת הכנסה.
שרית דמרי דבינר: תקנה 17 לתקנות הבטחת הכנסה מונה מספר מקרים שמחוקק המשנה קובע שהם לא יובאו בחשבון.
שרית דמרי דבינר: אחד המקרים שקבוע הוא הכנסה משכירות שאדם מקבל בעד השכרה של דירה ששימשה למגוריו בקיזוז שכירות שהוא היום משלם לדירה אחרת.
שרית דמרי דבינר: המקרים שראינו הם מקרים של אנשים שביקשו שנעשה את אותו קיזוז למשל בדירות שלא שימשו למגורים.
שרית דמרי דבינר: ראינו את זה במקרים של אנשים שירשו דירה, בין אם ירשו אותה במלואה או ירשו אותה כחלק עם יורשים נוספים או אנשים שרכשו איזושהי דירה קטנה והם לא התגוררו בה מאחר והיו צריכים לגור בדירה יותר גדולה.
שרית דמרי דבינר: רצינו גם לאפשר להם לעשות את השימוש בתקנה הזאת כאשר נביא בחשבון רק את ההפרש בין השכירות שהם משלמים לשכירות שהם מקבלים.
שרית דמרי דבינר: זו תכלית התיקון.
שרית דמרי דבינר: להערכתנו מדובר בעשרות מקרים בשנה שנכללים בתוך התקנה הזאת ואנחנו מבקשים לאשר אותה.
שמרית שקד גיטלין: כלומר, גם אם הכירות מהדירה הנוספת עולה על השכירות בשכר דירה.
שרית דמרי דבינר: כן.
שמרית שקד גיטלין: גם אם זה עולה על השכירות שהוא משלם.
שרית דמרי דבינר: אנחנו נעשה את הקיזוז.
אורי מקלב: במקום שהוא גר.
שמרית שקד גיטלין: מה שהם יעשו, הם יתעלמו מהכנסה בגובה שכר הדירה ואת היתר הם יחשיבו לו.
אורי מקלב: כהכנסה.
שרית דמרי דבינר: הפער.
שמרית שקד גיטלין: הפער שנשאר אצלו ייחשב כהכנסה.
אורי מקלב: זה בכל מקרה.
אורי מקלב: גם אם בן אדם גר בדירה.
אורי מקלב: זה חישוב שעושים תמיד.
אורי מקלב: נניח אדם כן גר בדירה, לא הייתה לו את הבעיה הזו.
אורי מקלב: זה דבר שלא מפריע.
אורי מקלב: בארנונה זה הולך כך.
אורי מקלב: פעם ידעתי שזה מונע ממנו לגמרי, אבל השתפרתם בעוד משהו.
שמרית שקד גיטלין: גם נהגו בפועל ולכן בהתאמה הם גם תיקנו את הנוסח שהם העבירו לנו כך שיתאים למה שהם עושים בפועל.
אלי אלאלוף: אני דווקא שמח שאתם מציינים שזה מספר קטן.
אלי אלאלוף: הגיע הזמן שנלטש קצת את התקנות שלנו בביטוח הלאומי ובקצבאות ושנתחשב קצת בפרט האחר ולא רק במסות, במיליונים, באלפים ובעשרות אלפי מקבלי קצבה כזו או אחרת.
אלי אלאלוף: יפה מאוד מצדכם שאתם יורדים גם למספרים הקטנים עבורם זה צורך של מאה אחוזים.
יעל אגמון: אני רק אומר לפרוטוקול שמבחינת משרד האוצר אין לתקנות האלה עלות תקציבית מאחר שמדובר במספר כל כך קטן.
אלי אלאלוף: יש עלות.
אלי אלאלוף: לא הכנסות.
אלי אלאלוף: יש חוסר הכנסות.
יעל אגמון: מאחר והנוהל של ביטוח לאומי נהג כך ובאמת אין מקרים או אפשר לספור אותם על יד אחת - - -
אלי אלאלוף: יש הרבה דברים שלא עולים כסף ועושים טוב לעולם.
אלי אלאלוף: אולי תבואו לנו רשימה כזאת כך שביום אחד נוכל לאשר אותם.
אלי אלאלוף: יש עלות אבל למי.
יעל אגמון: מה שחישבנו, זאת עלות שאפילו אי אפשר לרשום אותה בתקצבי.
אלי אלאלוף: בסדר, אבל זה חשוב.
יעל אגמון: לפרט זה חשוב.
אלי אלאלוף: טוב שירדתם לפרט.
אורי מקלב: ברובד הכי נמוך, מי שזכאי להבטחת הכנסה זה הרובד הכי נמוך.
אלי אלאלוף: אל תציין תמיד את ירוחם כדוגמה לדירה שלא שווה.
רות פרמינגר: ארגון נפגעי פעולות איבה.
רות פרמינגר: קודם כל, אני מברכת על המעמד ועל ההישג אבל אני רוצה לשאול מבחינת האנשים שזקוקים להטבה הזאת.
רות פרמינגר: ראשית, איך זה מתבצע?
רות פרמינגר: האם זה מתבצע רק באמצעות מילוי טופס, חתימה ומשלוח אליכם?
רות פרמינגר: אם יש אנשים שכבר היום הורידו להם את החישוב, האם אתם יכולים להגיע אליהם ולבצע בפועל את ההטבה שהיא נפלאה בעיני?
דבורה בדר: מנהלת אגף הבטחת הכנסה, ביטוח לאומי.
דבורה בדר: ההטבה הזאת, נקרא לה הטבה, היא בעצם במסגרת חוק הבטחת הכנסה.
דבורה בדר: מבוטח מגיש תביעה לגמלה להבטחת הכנסה ואם הוא עונה על תנאי הזכאות, במסגרת הזאת עושים לו מבחן הכנסות.
דבורה בדר: לגבי כל מבוטח שיש את דירת המגורים שמשמשת למגוריו, מראש כתוב בחוק שזה לא נחשב כנכס.
דבורה בדר: הסוגיה שאנחנו דנים בה כרגע זאת הסיטואציה בה המבוטח לא גר בדירת המגורים שלו כי אפשרות אחת היא שאין לו בכלל, אף פעם לא הייתה לו והוא גר בדירה בשכירות ועכשיו הוא קנה דירה, קיבל בירושה, קרה משהו שם ואנחנו אומרים, רגע אחד, אם הניא לא משמשת למגוריך, צריך להביא את זה בחשבון.
דבורה בדר: מדובר באוכלוסייה שהיא כבר בתוך הבטחת הכנסה.
דבורה בדר: זאת לא הטבה שמישהו צריך להגיש בקשה כדי שישלמו לו איזשהו הפרש בין דירה לדירה או משהו כזה.
דבורה בדר: זה לא זה.
דבורה בדר: אם הוא זכאי להבטחת הכנסה, מתייחסים לדירה המסוימת שיש לו או שאין לו בהתאם לעניין.
רות פרמינגר: אבל היעדר הדירה או היעדר העמידה שלו בתנאי המאפשר לו לקבל, האם האנשים האלה שנפסלו יכולים לחזור בחזרה עכשיו ולקבל?
רות פרמינגר: לפעמים יש דבר שהוא קיים, זכות קיימת ולא יודעים עליה.
דבורה בדר: השאלה שלך היא בהחלט במקום.
דבורה בדר: בהיעדר תיעוד או משהו במערכות, זה לא משהו שאנחנו יכולים להגיד בואו נעשה שליפת נתונים כי גילינו עשרה מקרים כאלה.
דבורה בדר: באמת מדובר בפרטים שאנחנו מאוד רוצים להיטיב אתם.
דבורה בדר: מה שנמצא על שולחן העבודה, כולל פה ושם איזשהו תיק שנדון כרגע בבית הדין, אמרנו לעצור רגע כי אנחנו מחכים.
דבורה בדר: היכן שיכולנו לעצור כי אנחנו רוצים לבחון את זה, זה מיד עולה לשולחננו ואנחנו נוהגים בהתאם.
דבורה בדר: לגבי איזשהו מקרה קצה שאולי בעבר דחינו, מכיוון שאנחנו אומרים שהמקרים הם לא רבים – יכול להיות.
דבורה בדר: אולי.
אלי אלאלוף: הכול זה עניין של מדיניות.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה עניין של מדיניות.
אלי אלאלוף: חוסר הידע לא אומר שזה בגלל שהידע לא קיים.
אלי אלאלוף: הידע קיים ואיך הוא מגיע לאיש או לאישה או למבוטח שצריך לקבל.
אלי אלאלוף: זו בעיה כוללת ולא רק בנקודה הספציפית הזאת.
אלי אלאלוף: למה חוגגים החברים בעלי תקציבי הפרסום המטורפים עליהם אנחנו שומעים ומטרידים אותנו עם בריונים?
אלי אלאלוף: אתם רואים שהם התעשרו רק מזה.
אלי אלאלוף: אם הייתם מפתחים ולוקחים בחשבון את זה בביטוח הלאומי, מערכת שמביאה ידע און ליין או לא און ליין אבל מדי פעם מזכירה לאנשים שהוא רשאי ל-, לך מגיע ש-, או דברים מסוג זה, היינו רואים שהגזלנים האלה, כמו שקראנו להם פעם בצבא, לא היו חוגגים על הגב של החלשים ביותר.
דבורה בדר: יש לי משהו לומר בנושא הזה.
דבורה בדר: קודם כל, ברגע שיתקבל התיקון, אין ספק שאנחנו נתקן באתר של הביטוח הלאומי.
רות פרמינגר: הנגשת הזכאות.
דבורה בדר: אנחנו נתקן שם גם כדי שהציבור ידע.
דבורה בדר: הנושא הזה של מיצוי זכויות ולהגיע לאוכלוסיות שאולי בכלל לא יודעות שהן יכולות להיות זכאים - אנחנו כן הלכים לעשות מהלך כזה של מיצוי זכויות לאוכלוסייה.
דבורה בדר: נכון שזה עדיין בחיתוליו עם מיפוי אוכלוסייה בכל הארץ, עם נושא של למי יש הכנסות גבוהות וכולי, כדי לאתר אוכלוסייה פוטנציאלית שהיא לא שייכת ביטוח הלאומי, לא שייכת להבטחת הכנסה, כדי להגיע לאותה אוכלוסייה.
דבורה בדר: אני מאוד מקווה שנצליח עד סוף 2018 להתחיל לפחות באוכלוסייה מסוימת שנוכל לאתר אותה אבל כן, הכיוון שלנו הוא בנושא הזה.
אלי אלאלוף: ברשותכם, נעבור לחלק הפורמלי של הקריאה.
שמרית שקד גיטלין: תקנות הבטחת הכנסה (תיקון מס' ), התשע"ח-2018 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 10(3) ו-31 לחוק הבטחת הכנסה, התשמ"א-1982, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 17(11) בתקנה 17(11) לתקנות הבטחת הכנסה, התשמ"ב-1982, המלים "ששימשה למגוריו" עד "אחרת למגוריו" – יימחקו, ובמקום הסיפה המתחילה במילה "הדירה" יבוא "דירה אחרת שהוא שוכר למגוריו".
שמרית שקד גיטלין: אני אקריא את הנוסח של הסעיף כפי שהוא יהיה אחרי התיקון.
שמרית שקד גיטלין: "הכנסה מדמי שכירות שאדם מקבל בעד השכרת דירתו בסכום שאינו עולה על סכום דמי השכירות שהוא משלם בעד דירה אחרת שהוא שוכר למגוריו".
שמרית שקד גיטלין: כל ההכנסה הזו בעצם תהיה פטורה מלבוא בחשבון לעניין חישובי הכנסה.
שמרית שקד גיטלין: תחולה תקנות אלה יחולו על גמלה המשתלמת מיום תחילתן.
שמרית שקד גיטלין: כלומר, המשמעות היא שהתחילה היא ביום הפרסום וזה יחול על גמלה שמשתלמת מיום הפרסום ואילך.
שמרית שקד גיטלין: שרית, לא יהיה לך יותר קל להתחיל מה-1 בחודש?
שרית דמרי דבינר: כי זו גמלה חודשית.
אלי אלאלוף: ב-1 בינואר?
שמרית שקד גיטלין: ב-1 לחודש שלאחר פרסומה.
שמרית שקד גיטלין: יום התחילה הוא ה-1 בחודש שלאחר יום הפרסום.
שמרית שקד גיטלין: תקנות אלה יחולו על הגמלה המשתלמת מיום תחילתן של התקנות
רות פרמינגר: שאלה.
רות פרמינגר: אם אנחנו מדברים על יום התחילה, אתם בודקים את זה אחת לשנה או כל חודש?
שרית דמרי דבינר: גמלת הבטחת הכנסה נבדקת כל חודש.
שרית דמרי דבינר: כמובן שיש הכנסות שמעצם טבען מדווחות בדיעבד כמו הכנסה משכר עבודה וכל מיני הכנסות כאלה ואחרות, אבל הגמלה היא גמלה חודשית והיא נבדקת כל חודש כשהתקיימו בה מלוא תנאי הזכאות.
רות פרמינגר: אם אתם עושים את הדברים האלה גם בדיעבד, אנחנו מדברים על שנת 2018, למה אי אפשר יהיה לבחון את זה במהלך 2018?
רות פרמינגר: אם בסך הכול בטוטל יהיה מצב שאולי בחודש הזה לא מגיע לו ובחודש הבא כן מגיע לו, אבל לפני שלושה חודשים זה לא עמד, אם אפשר לנסות, אם כבר מקלים – בואו נקל על 2018 ונעשה את התחשיב הנכון.
שרית דמרי דבינר: כל חוק נעשה לאחר לעתיד ולא רטרואקטיבית.
אלי אלאלוף: אני מבקש, בואו נעצור ונצביע על הנוסח אותו הקריאה היועצת המשפטית.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור תקנות הבטחת הכנסה (תיקון מס'), התשע"ח-2018?
אלי אלאלוף: ברכות לכולם ותביאו תיקונים כאלה, כמה שתרצו.
אלי אלאלוף: היום ה-1 במאי 2018, ט"ז באייר תשע"ח, השעה 12:19 דקות.
אלי אלאלוף: הנושא: דיווח משטרת ישראל לשנת 2017, לפי ההוראה בחוק המאבק בתופעת השימוש בחומרים אסורים לשימוש ובעיקר מסכנים.
אלי אלאלוף: תודה, א', שעמדתם בלוח הזמנים והגשתם את זה כרגיל בזמן.
אלי אלאלוף: אנחנו לא רואים את התופעה בצורה כזאת יפה ככל שאר הדרישות ולכן אני אוהב לציין דברים טובים במיוחד על המשטרה.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אתם תפתחו ואחר כך יהיו לנו כמה שאלות, כרגיל.
איריס ענבים: אני איריס ענבים, קצינת חקירות נוער ארצי ומדור נוער במטה הארצי.
איריס ענבים: הגעתי לתפקיד לפני כשלושה חודשים.
איריס ענבים: לפני כן הייתי קצינת נוער של מחוז ש"י.
אלי אלאלוף: אז את רגילה לעבוד בגבהים, לא?
איריס ענבים: גם.
אלי אלאלוף: היום מאיר שטרית ידידי עבר להיות גם ראש תחום במדרשת רופין שאני אוהב.
אלי אלאלוף: הייתה לי חברה שם כמה שנים טובות, עברה עכשיו לאחווה, פרופ' שוש ארד.
אלי אלאלוף: בזכות עבודה משותפת הקימה את המכון לביוטכנולוגיה בבן גוריון.
אלי אלאלוף: זה מחזיר אותי.
אלי אלאלוף: אתה רוצה להסביר מי החבר'ה שלך?
478: יש פה חלק של מרצים וסטודנטים שלMBA ברופין בתחום שנקרא מנהיגות, ניהול ואסטרטגיה.
478: אני ראש התחום הזה ברופין ומלמד אותם מדיניות ציבורית.
478: במסגרת הלימודים במדיניות ציבורית רציתי שיראו איך נקבעת המדיניות הציבורית, לכן הסיור בכנסת נותן מושג אמיתי מעבר להרצאות ולהסברים שלי, מושג אמיתי איך המערכת עובדת, ואני באמת מודה לך, אדוני, על האירוח אצלך בוועדה.
478: היינו עד עכשיו בוועדת הפנים, היינו בוועדת הכלכלה ורצינו גם את ועדת העבודה והרווחה שהיא ועדה חשובה לא פחות, אולי יותר מוועדות אחרות.
אלי אלאלוף: כולן חשובות אבל פה זה מיוחד, אני מודה.
אלי אלאלוף: היום יש לנו דיווח של המשטרה לפי החוק של המאבק בשימוש של חומרים מסכנים, קרובים ודומים לסמים.
אלי אלאלוף: לפי החוק אחת לשנה אנחנו מקבלים דיווח מהמשטרה.
אלי אלאלוף: פספסתם ברכות שאמרתי למשטרה, כי זה אחד הגופים הבודדים שעומד בכל הדרישות של הדיווח השנתי.
שלי יחימוביץ': אדוני, אני רק אזכיר שהדיווח הוא מאת השר.
אלי אלאלוף: אז ברכות לשר, מגיע לו גם על זה.
אלי אלאלוף: ניתן גם למשרד הבריאות מחמאות, אבל באמת מגיע למשטרה, במיוחד לשר הממונה עליה.
אלי אלאלוף: אם תרצו להצטרף לדיון ולהסביר, זה לא דיון לחוץ.
אלי אלאלוף: הלחוצים היו אתמול.
אלי אלאלוף: היום זה דיון שקט.
אלי אלאלוף: בבקשה, המשטרה התחילה לדווח לנו.
איריס ענבים: החוק נכנס לתוקף באוגוסט 2013 ולמעשה הביא להצלחת לחימה בתופעה ונתן את כל הכלים הנדרשים כדי להביא לפתיחת תיקים ולהגשת כתבי אישום בתחום ואנחנו באמת הגענו לנקודת זמן שבאמת אפשר להביא את כל המעטפת, והחשיבה מאחורי החוק הייתה מאוד מוצלחת, כי מי שמכיר את החוק, יש אפשרות לנקוט גם בהליכים מנהליים, גם בהליכים פליליים, אז כל המעטפת שניתנה העלה למעשה את כל המניעה המצבית של התופעה, זאת אומרת סוחרי הסמים הבינו שכרגע יש סל אפשרויות של המשטרה לפעול כנגד כל הנושא של הפצת סמים מסכנים ואפשר למשטרה להתמודד בצורה נכונה וראויה, מה שלא היה לפני כן.
איריס ענבים: מי שמסתכל באמת על תמונת הפשיעה של החומרים המסכנים בשוק, רק בסיבוב ברחוב אלנבי, כבר מבין שסמי פיצוציות למעשה לא נמצאים ברחובות.
איריס ענבים: כבר אין את הטייטל שזה חומר או סם חוקי.
איריס ענבים: בני הנוער וצעירים מבינים טוב מאוד שמדובר בחומר שיש לו את כל האפקט, שהשימוש בו יכול להיות אפילו יותר גרוע מסם אחר כי יש בו כל המרכיבים הכימיים, ובכך למעשה אנחנו הצלחנו להגן על הציבור ולמנוע את ההתדרדרות במצבו הבריאותי.
אלי אלאלוף: זה מסביר את הירידה במספרים שדיווחתם לעומת שנה שעברה?
איריס ענבים: בדיוק.
איריס ענבים: בנוסף, מאוד חשוב לי להסביר את כל הנושא של הטיפול המשטרתי.
איריס ענבים: אנחנו פועלים גם לאכיפה, כמובן של כל הנושא של חומרים מסכנים.
איריס ענבים: מאוד חשוב לנו כל הנושא של התחום הזה בקרב בני נוער וצעירים, כי זה תוקף אותם הכי קשה שאפשר, וראינו ושמענו בני נוער כאלה שמכורים, לאן זה הולך אותם ואת המשפחות שלהם.
איריס ענבים: משטרת ישראל נמצאת בפריסה ממש מלאה בכל שבעת המחוזות שלה על פני הארץ.
איריס ענבים: יש לנו קציני מניעה והסברה מחוזיים.
איריס ענבים: קציני המניעה האלה מעבירים אלפי הרצאות מדי שנה.
איריס ענבים: בין השאר יש לנו מערך שיעור על החומרים המסכנים ומעבירים לבני נוער את כל הסכנות, כל ההשפעות וגם נותנים להם להכיר את החוק, ככה שאנחנו באמת מרגישים בשיחה עם בני נוער גם נורמטיביים, גם נערים בסיכון וגם נערים עוברי חוק.
איריס ענבים: בשיחה איתם אנחנו יכולים להגיד שבאמת יש עלייה ברמת המסוכנות של הנוער כלפי הסם הזה, מצד בני נוער וצעירים, אז אפשר להגיד שגם לזה יש חלק בלתי נפרד בהצלחה בירידה של התיקים.
אלי אלאלוף: אני זוכר בדיון של שנה שעברה, כבאר שבעי, אני תמיד הולך מייד לדרום להסתכל ואני רואה שאנחנו ממשיכים להיות מחוז פורה בתחום הזה.
אלי אלאלוף: כל התיקים שפתחתם גם כן נמצאים.
אלי אלאלוף: אנחנו מייד אחרי תל אביב, שזה בגלל אולי הגודל, אבל אני רואה שאזורים בעיקר הצפוניים, נראה שהפעילות נחלשה.
איריס ענבים: לא לשכוח שבמחוז הדרומי יש לנו את העיר אילת, שהעיר אילת מייצרת פעילות של סחר בסמים וסחר של חומרים מסכנים, ומין הסתם בגלל זה המחוז הדרומי בולט מבחינת כמות התיקים, אבל בכל הארץ יש ירידה בכמות התיקים.
איריס ענבים: בכל מחוזות משטרת ישראל יש ירידה בכמות התיקים.
478: בטבלה ג' כתוב: נתונים אודות כתבי אישום ברמה ארצית ובחלוקה למחוזות.
478: בשורה התחתונה כתוב: כמות מעצרים – 86.
478: תום הליכים והחלטה אחרת – 6, מתוך 86.
478: מה קרה ל-80 האחרים?
איריס ענבים: זה עניין של מדיניות בתי משפט, אבל אל תסתכל על זה, תסתכל על מה שהיה לפני כן, כי לפני כן אנשים היו סוחרים, מפיצים את החומרים האלה ברחוב.
איריס ענבים: היינו צריכים להחזיר להם את החומרים.
איריס ענבים: היום הם נעצרים, מוגשים כתבי אישום, יש גזרי דין.
איריס ענבים: ברמה של תום הליכים זה כבר עניין של מדיניות של בתי משפט, האם יש מסוכנות, מה העבר שלו, ככה שזה מאוד מורכב.
478: יש לדעתך יד רכה מדי של בתי המשפט נגד עבריינים?
איריס ענבים: אני כרגע לא יכולה לתת את זה על סמך הנתונים האלה.