GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: על כך אפשר לשאול האם יכול להיות גם מצב שבו העובד זכאי לקבל לפני יציאתו מישראל הוא יוכל בכל זאת לקבל את החלק מכספי הפיקדון.
<נעה בן שבת: האם יכולים להיות מקרים הומניטריים אחרים.
<נעה בן שבת: נניח שזה עובר כנושא של לא מנכים מראש.
<נעה בן שבת: אבל האם יכול להיות שיהיו מקרים הומניטריים אחרים, עובד למשל במצב בריאותי מאוד קשה, שאמנם הכספים הופקדו לכספי פיקדון אבל בכל זאת הוא יוכל להשתמש בהם בארץ לפני היציאה שלו מישראל.
<נעה בן שבת: האם יכולות להיות נסיבות כאלה, חוץ מהנסיבות האמורות.
אלי אלאלוף: יש מקרים כאלה מבחינה בריאותית שלא מוציאים אותו בכוח עד השלמת הטיפול.
<אפרת לב ארי: מבחינת הדרך, הסמכות לזה היא בדרך של התקנת תקנות.
<נעה בן שבת: השאלה היא למה לא כותבים פה בתקנות מקרה כזה, מקרים הומניטריים אחרים של מצב בריאותי מאוד מאוד קשה, שאז אפשר גם לקבל את כספי הפיקדון.
<נעה בן שבת: נניח שהוא לא נכנס לאף אחת מהקטיגוריות האלה מראש.
<נעה בן שבת: עכשיו כספי הפיקדון נמצאים באותו חשבון פיקדון והוא מבקש לקבל אותם עוד כשהוא נמצא בישראל בגלל המצב הבריאותי למשל.
<אפרת לב ארי: הייתה חשיבה על איזה שהוא סעיף סל כזה שייוחד למקרים הומניטריים כלליים ויופעל לשיקול דעת.
<אפרת לב ארי: הרעיון הזה נפסל, ירד בסופו של דבר.
<אפרת לב ארי: הרעיון הזה נפסל מאחר שהוא פשוט יהווה מסלול לכולם.
<אפרת לב ארי: אנחנו מכירים את זה מתחומים אחרים שרשות האוכלוסין וההגירה עוסקת בהם, שברגע שנפתח מסלול הומניטרי פשוט כולם מתנקזים לתוכו וזו דרך המלך פשוט להגיש בקשות.
<אפרת לב ארי: לכן זה ירד מהפרק.
<נעה בן שבת: עוד שאלה זה נושא אישור בכתב.
<נעה בן שבת: להגיש אישור בכתב על גיל מעל 60, על היותו של אדם קטין, ועל זה שהוא הורה לקטין הסמוך על שולחנו בישראל, האם גם לזה צריך אישור מרשות האוכלוסין.
<נעה בן שבת: דובר פה על הפרוצדורות ועל הבירוקרטיה שזה גורם.
<נעה בן שבת: מדוע נדרש אישור כזה.
<אפרת לב ארי: הרעיון של אישור בכתב נועד להתגבר על שני דברים.
<אפרת לב ארי: קודם כל המעסיק הוא זה שאמור עכשיו לדעת, שהוא לא מנכה במקור את ה-14% אלא רק 6%.
<אפרת לב ארי: הוא צריך לקבל על זה אסמכתא.
<אפרת לב ארי: מעבר לזה אנחנו לא יכולים על דעת עצמנו לשלוח מסמכים למעסיקים כי זה עלול לפגוע בפרטיות של העובד עצמו.
<אפרת לב ארי: אם הוא לא יודע בן כמה הוא, אם הוא קטין או מעל 60, אם יש לו איזה שהוא נייר רפואי או עניין מיוחד, או אם הוא נפגע עבירה, אנחנו מבקשים שה - - -
<נעה בן שבת: עניין רפואי ודבר עבירה אני יכולה להבין, אבל למה קטין - - -
<אפרת לב ארי: אנחנו מבקשים שהעובד עצמי יגיש למעסיק את האישור הזה - - -
<יוסי אדלשטיין: במסגרת התהליך של הארכת האשרה העסקית שהם באים אלינו, הוא יקבל גם את האישור הזה למעסיק.
<נועה קאופמן: אז מי שחידשה אתמול אשרה לחצי שנה, אני מבינה שלא תוכל לקבל את האישור הזה, רק עוד חצי שנה לפי מה שאתם אומרים, כי זה במסגרת הארכת אשרה אז אנחנו מדברים כבר על כמעט שנה וחצי של ניכוי.
<נועה קאופמן: דבר שני, למה באמת לגיל צריך את האישור שלכם?
<נועה קאופמן: יש טופס 101.
<נועה קאופמן: המעסיק יודע אם מישהו נשוי ואם יש לו ילדים, יש טופס שאדם ממלא.
<נועה קאופמן: זה אמנם לא רלבנטי לבריאות, אבל למה אדם שיש לו ויזה שלכם שכתוב עליה תאריך לידה, הוא צריך לבוא אליכם לקבל אישור שהתאריך אכן אומר שהוא מעל גיל 60.
<נועה קאופמן: זה נורא עקום.
<אפרת לב ארי: האישור בכתב מתייחס לכל סוגי האוכלוסיות, אני מבינה מה את אומרת, אפשר יהיה לחשוב על זה.
<אפרת לב ארי: אולי לגבי הגיל לעשות משהו אחר.
<אפרת לב ארי: כרגע זה הכיוון, יכול להיות שבנוהל נמצא פתרון יותר פשוט.
<אפרת לב ארי: אני לא יכולה כרגע להתחייב על זה, אבל זה משהו שנחשוב עליו.
<נעה בן שבת: תחילתן של תקנות אלה ב-1 לחודש שבתום שלושה חודשים מיום פרסומן.
<אפרת לב ארי: אנחנו ביקשנו את הדחיה הזאת מאחר שיש לנו צורך בכל מיני אפיונים מיחשוביים שצריכים לעבור התאמות למנגנון הזה.
<אפרת לב ארי: היום המעסיק מפקיד פיקדון עבור עובד זר מסתנן באמצעות טופס מקוון באתר, כשהוא בסך הכל מזין כמה נתונים, נתונים של המסתנן עצמו וגם את נתוני השכר המבוטח.
<אפרת לב ארי: המערכת מתוכנתת כך שהיא מחשבת לו את השיעור של 20%, 16%, והיא יודעת לתת לו את הסכום הסופי שהוא צריך לשלם.
<אפרת לב ארי: אם אנחנו קובעים סוגים נוספים של אוכלוסיות שתהיינה להן הקלות מסוימות הומניטריות והחישוב לגביהן יהיה שונה, צריך לערוך התאמה בטופס המקוון.
<אפרת לב ארי: ועוד התאמות למערכות מיחשוביות.
אלי אלאלוף: אני רוצה לסכם ברשותכם.
אלי אלאלוף: למרות האווירה הנינוחה בדיון לעומת מה שהקרבתם, זה לא עושה לנו מצב רוח טוב.
אלי אלאלוף: כל השאלות המאוד לגיטימיות שחברי הכנסת, כולל - - - לשים אותן באותו מעמד, גם של היועצת המשפטית, זה לדעתי דורש מכם חשיבה נוספת ואני הייתי רוצה, הייתי מוכן להצביע, אבל לא לקחתם על עצמכם שום דבר שמאפשר לכם גמישות יתר כדי לטפל במקרים אם זה הנשים, אם זה הגיל, אם זה מצבי בריאות וכולי.
אלי אלאלוף: הייתי רוצה להשאיר לכם זמן להתארגן, לא רחוק.
אלי אלאלוף: עד יום רביעי בבוקר, כדי שנצביע אחרי שתתנו לנו יותר תשובות על ההתלבטויות שיש כרגע.
אלי אלאלוף: להעביר את זה בצורה, במיוחד שבג"צ מחכה לזה, גם בג"צ יתרשם מהפרוטוקול של הישיבה הזאת, גם הוא ירצה לדעת שנעשו המאמצים.
אלי אלאלוף: ולאור השאלות הלגיטימיות שהיו, אני לא הייתי רוצה להביא להצבעה עד יום רביעי בבוקר.
אלי אלאלוף: תנסו, יש לכם זמן היום ומחר, אין לכם לחצים של אחרים לשמחתכם, ולכן אני מבקש לדחות את ההצבעה ליום רביעי בבוקר.
אלי אלאלוף: ותבואו עם התשובות, תתייעצו עם היועצת המשפטית שלנו.
אלי אלאלוף: חסר לכם כמה - - - אבל אני רוצה להזכיר חברים, זה בכיוון הנכון להקל על הפליטים האלה או המסתננים, כל אחד יקרא להם איך שהוא רוצה.
אלי אלאלוף: יש פה הקלה מסוימת, אבל היא לא מספיקה.
אלי אלאלוף: תחשבו על הדברים שאמרנו, כי בסוף ההרגשה שלי זה בוא נטפל במי שלא הולך למתקן חולות, זה לא הכיוון.
אלי אלאלוף: תנסו לשפר את זה ולחזור אלינו עד יום רביעי בבוקר.
אלי אלאלוף: אנחנו היום ביום האחרון של פברואר, 28 בפברואר 2018, י"ג באדר התשע"ח.
אלי אלאלוף: חג שמח לכולם.
אלי אלאלוף: השעה 8:40 ואנחנו ממשיכים בנושא של ביטוח לאומי, חוק הסיעוד, התוספות לחוק הסיעוד ואני מיד מזכיר לחברי לקבל את רשימת הסיכומים אליהם הגעתם במקביל לתיקון חוק הסיעוד.
אלי אלאלוף: תתכוננו להזכיר אותם כדי שיהיו חלק אינטגרלי של הפרוטוקול.
אלי אלאלוף: אתם יודעים שבנוסף לישיבות שאנחנו מקיימים כאן, מתנהלים יום יום דיונים בין האוצר לבינינו כדי לגבש תכנית מוסכמת שתשרת כמה שיותר טוב את הזכאים לסיעוד.
אלי אלאלוף: אנחנו הגענו כמעט בכל הרמות להסכם ויש לנו עוד כמה נקודות לליבון ברמה א' של הסיעוד.
אלי אלאלוף: , לכן היום לא נתייחס לרמה א' ומיד נתחיל ברמה שנייה והלאה עד שש.
אלי אלאלוף: בסוף היום, אם יהיה לנו זמן, נעשה את זה אבל היינו רוצים לסיים את החוק היום ולאשר אותו סופית.
אלי אלאלוף: חבריי חברי הכנסת, אני חייב לומר שזה דיון מפרה בין האוצר לבינינו.
אלי אלאלוף: זה לא צד אחד מציע והשני דוחה או להפך.
אלי אלאלוף: פשוט יש כאן חיפוש של פתרונות עד כמה שיותר גמישים כדי לאפשר למקבלי הסיעוד את האופציות האופטימליות, לבחירתם.
אלי אלאלוף: אני לא מאמין שאפשר להכתיב לקבוצה כל כך גדולה של יותר מ-40,000 אנשי סיעוד שיהיו ברמה א' פתרון או צורה אחת ליהנות משירותי הסיעוד ואנחנו מנסים להגיע לסיכום שתהיה בו יותר גמישות ויותר בחירה, תמיד במסגרת התקציבית.
אלי אלאלוף: אנחנו לא מחפשים לפרוץ אותה ואין שום סיבה לעשות זאת.
אלי אלאלוף: לכן הדיון הזה מתמשך קצת אבל בהבנה מלאה.
קארין אלהרר: בדיון הקודם, ממש באמצע הדיון, כשהתחלנו לדבר על תמהילים ומי יעשה את קבלת ההחלטות, עלתה הצעה שהמתאמים ולא העובדים הסוציאליים.
קארין אלהרר: רציתי לדעת אם ניתנה לזה התייחסות והאם דיברתם על זה.
אלי אלאלוף: כשנגיע, תראו את זה.
אלי אלאלוף: ודאי יש התייחסות.
אלי אלאלוף: זה ברור שאנחנו לא רוצים שמי שמקבל קצבה בכסף, לא יראה שום דבר חוץ מכסף.
אלי אלאלוף: הוא חייב לראות או מתאם או עובד סוציאלי.
אלי אלאלוף: נגיע לסעיף הזה ונחפש את כל הפתרונות.
אלי אלאלוף: לא סגרנו שום דבר.
אלי אלאלוף: אני שמח לראות כאן קבוצה גדולה ומאוד מכובדת של חברי הכנסת.
אלי אלאלוף: מישהו רוצה להוסיף משהו?
איציק שמולי: אני רוצה לומר עכשיו אדוני כי אני לא בטוח שזה מופיע בחקיקה כי מדובר בנוהל פנימי של המוסד לביטוח לאומי.
איציק שמולי: זה מופיע גם במסמך שהכינה לנו מחלקת המחקר והמידע, ההתייחסות המיוחדת לקשישים בני 90 ומעלה שהם גם אנשים בודדים.
איציק שמולי: היום, לפי הנוהל של הביטוח הלאומי, אני חושב שזה נוהל פנימי ולא חקיקה, הם מקבלים איזושהי תוספת מבחינת הניקוד במבחן שמעלה אותם בציון הכולל וכמובן מגדילה את היקפי הסיוע.
איציק שמולי: אני לא בטוח שיש לזה ביטוי בחוק שמונח לפנינו ולפי מה שמדווח לנו מרכז המחקר והמידע יש פוטנציאל של כ-5,000 קשישים בודדים בני 90 ומעלה שעלולים להיפגע אם אנחנו לא נתייחס לזה באופן ממוקד.
איציק שמולי: זה מופיע בעמוד 12 במחקר.
איציק שמולי: אולי בהמשך הדיון נוכל לקבל התייחסות.
אלי אלאלוף: הם לא יהיו באף קטגוריה?
איציק שמולי: הם מקבלים היום באופן אוטומטי שעתיים.
אלי אלאלוף: אני רוצה להזכיר שאחד העקרונות שמקובל על ידי כל הצדדים הוא שמשום סיבה שהיא או בשום מקרה התנאים של מקבלי הסיעוד לא יכולים להיפגע.
איציק שמולי: אנחנו מדברים על הקשישים הבודדים המבוגרים ביותר הבאים שהבקשה שלנו מהממשלה, גם מהאוצר וגם מהמשרדים האחרים, היא לתרגם את הנוהל הפנימי שקיים היום בביטוח הלאומי לחלק מהחוק הזה.
אלי אלאלוף: אנשי הביטוח הלאומי רוצים להתייחס?
<ארנה זמיר: אני אסביר את המקור.
<ארנה זמיר: המקור היה יוזמה של שר הרווחה להקל על בני ה-90 ומעלה בתשלומי חשמל.
<ארנה זמיר: כדי להקל עליהם בתשלומי חשמל, היה צריך להגדיר אותם כזכאים ברמת התלות הגבוהה והפער אז היה שעתיים וההשלכות התקציביות של זה היו 70 מיליון שקלים באותה עת.
<ארנה זמיר: עכשיו אנחנו עושים רפורמה ואנחנו נותנים לכולם הרבה יותר, כולל אלה שצברו אז את רמת הזכאות הבינונית שגם הם יקבלו עכשיו יותר מאשר אלה שצברו את רמת הזכאות הבינונית לפני כן.
<ארנה זמיר: מבחינת שעות הסיעוד, אין לזה הצדקה.
<ארנה זמיר: כדי לעשות הקלה בחשמל, צריך לתקן את חוק החשמל ולא את חוק הסיעוד.
<ארנה זמיר: והטבות נלוות אחרות.
<ארנה זמיר: זאת אומרת, אם רוצים לתת לבני 90 ומעלה שצברו ארבע, חמש ושש יחידות תוספת של הטבות נלוות, צריך לעשות את זה בחוקים הרלוונטיים ולא בחוק הסיעוד.
אלי אלאלוף: את זה השר לא ידע כשהוא הציע מה שהוא הציע?
<ארנה זמיר: השר ידע.
<קריאה: זה יפגע בהם?
<ארנה זמיר: אף אחד לא ייפגע בגלל שהצעת החוק הנוכחית שומרת לכל אחד את הזכויות שיש לו עכשיו.
איציק שמולי: לא, אל תלכי לשם.
אלי אלאלוף: תן לה להתבטא.
<ארנה זמיר: לגבי ההמשך, הוועדה צריכה להחליט אם היא רוצה לתת לאנשים תוספת שעות - ויש לזה כמובן השלכות כספיות – כדי שיהיה להם הקלה בחשמל או שהיא רוצה לתקן את חוק החשמל.
<ארנה זמיר: זה לפתחה של הוועדה.
<שמרית שקד: מדובר בנוהל שהוא כבר נכנס לתוקף?
<שמרית שקד: הנוהל החדש.
<שמרית שקד: אני מדברת על הנוהל של הביטול שחבר הכנסת שמולי ציין.
<שמרית שקד: הנוהל הזה שהולך לבטל את תוספת הניקוד לבני 90 פלוס, מה מעמדו כרגע?
<ארנה זמיר: לא ביטלנו כלום כי אין שום החלטה על שום דבר.
<ארנה זמיר: בהצעה החדשה אין המשך של מתן תוספת ניקוד לבני 90 ומעלה ללא הבחנה.
<ארנה זמיר: בהצעה שמובאת כאן אין תוספות של ניקוד לפי גיל.
<ארנה זמיר: בהצעה הקיימת כאן אין תוספת של ניקוד לפי גיל אלא יש רק לפי רמת הזכאות כאשר התוספת שכן ניתנת היא למצב של היות אדם בודד לפי ההגדרה אצלנו, שאלה לא רק אנשים שחיים בגפם.
<ארנה זמיר: ההגדרה של בודד היא יותר רחבה, היא מעבר לזה שאנשים חיים בגפם.
אלי אלאלוף: אפשר לקבל תשובות קצרות לשאלות סופר קצרות.
אלי אלאלוף: היום, התוספת של השעתיים, קיימת ומתבצעת?
<ארנה זמיר: נכון להיום, כן.
אלי אלאלוף: למה צריך להוריד אותה?
<ארנה זמיר: אני אומרת שבחקיקה שאנחנו נותנים, אנחנו נותנים הרבה יותר - - -
אלי אלאלוף: אין כל התייחסות לנקודה הזאת בחקיקה הנוכחית.
אלי אלאלוף: אם אין התייחסות, אין שינוי של המצב.
אלי אלאלוף: לא קיבלנו הצעה שכוללת את הנקודה שאת מעלה לגבי בני ה-90 פלוס.
אלי אלאלוף: אין שום התייחסות ולכן היא לא קיימת והיא חייבת להימשך.
<שמרית שקד: כן, אבל אם הם יפסיקו את זה.
אלי אלאלוף: אם הם עושים את זה לבד, שיעשו את זה לבד.
אלי אלאלוף: העיקרון הוא שמה שמקבלים האנשים עד עכשיו, הם ימשיכו לקבל.
אלי אלאלוף: התוספת היא תוספת.
אלי אלאלוף: היא לא תוספת שמחליפה דברים קיימים.
אלי אלאלוף: אתם רוצים לשנות את זה, תבואו בחודש אפריל ותציעו לבטל את הנקודות האלה.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה להתייחס כדי לפתוח פתח לדיון ואז תיקון החוק.
איציק שמולי: ראשית, אני כמובן מברך על החלטתך אדוני היושב ראש וכמובן שזה נרשם בפרוטוקול.
איציק שמולי: אנחנו מדגישים, ארנה, שלפי מה שאני מבין העמדה החד משמעית של הוועדה היא שאנחנו לא מעוניינים שבעקבות החוק הזה הנוהל הזה שהולכים לפיו בביטוח הלאומי, ישתנה וכתוצאה מזה קשישים בודדים ומבוגרים ביותר ייפגעו.
איציק שמולי: שמעתי את ההסבר על החשמל.
איציק שמולי: הוא מאוד מעניין ומפותל אבל גם מבחינה מקצועית, את בוודאי יודעת את זה כסמכות המקצועית, יש הגיון ברור לתת לאנשים מתוקף בדידותם איזושהי תוספת בתוך מבחני הסיעוד כי ברור שבן אדם שהוא נמצא בגפו, לא יכול לבצע את אותה פעולה כמו מישהו שנמצא בביתו.
איציק שמולי: עוד מילה אדוני היושב ראש.
איציק שמולי: אני רוצה לברך את אליעזר שוורץ ממרכז המחקר והמידע של הכנסת שנמצא כאן שהאיר את עינינו לסוגיה הזאת.
<ארנה זמיר: אני שוב מדגישה שיש בחוק הזה עכשיו תוספת לכל מי שבודד, בין אם הוא בן 90 ובין אם הוא בן 85.
<ארנה זמיר: כל בודד מקבל תוספת של ארבע שעות לעומת מי שלא בודד.
<ארנה זמיר: זה קיים.
איציק שמולי: אנחנו רוצים לשמור על העדפה.
איציק שמולי: כפי שהיום יש תעדוף בנוהל הפנימי שלכם לאנשים שהם בודדים ומבוגרים יותר, כך אנחנו מעוניינים - - -
<ארנה זמיר: אין אצלנו הבחנה בגילי 90 ומעלה.
איציק שמולי: את הסברת את זה כרגע.
<ארנה זמיר: אתה לא הבנת אותי נכון ואני אחזור על הדברים.
איציק שמולי: אני הבנתי אותך מצוין.
<ארנה זמיר: יש אצלנו שני סוגים של סטטוסים.
<ארנה זמיר: יש לנו תעדוף אחד לכל מי שבודד בהגדרות שלנו, והוא מקבל כיום תוספת של ניקוד וכאן כל תוספת, כל פעם זה יקפיץ אותו ברמה.
<ארנה זמיר: זה לגבי כל הבודדים ולא משנה הגיל שלהם.
<ארנה זמיר: לגבי בני ה-90 ומעלה, ללא קשר להיותם בודדים, מי שצבר זכאות ברמה הבינונית, מוכפף לרמה הגבוהה ללא קשר להיותם בודדים.
קארין אלהרר: אני רוצה להציע, אדוני היושב ראש, שיצוין בחקיקה שכל אמירה בחקיקה הזאת היא מבלי לפגוע בזכאויות הקיימות כיום או בזכאויות שהמשרד מתכוון לתת.
<אלון מסר: אין מחלוקת שלגבי מי שנמצא היום, כל מי שיש לו איזושהי זכאות מסוימת, זכאותו הספציפית הזאת לא משתנה, לגבי מצבו היום.
<אלון מסר: אנחנו אומרים את זה כל הזמן וגם נגיע בדיונים ונראה את זה.
<אלון מסר: אני לא יודע מה זה אומר משפט לגבי זכאות.
איציק שמולי: הקשישים הבודדים הבאים.
אלי אלאלוף: אני חייב לומר שאם אתם שמים עכשיו את הפוקוס על הקשישים, כאילו אנחנו רוצים שלהם תהיה אפשרות להחליט.
אלי אלאלוף: העיקרון הוא שכל מי שיש לו היום, שום דבר לא יורד, רק מתווסף.
<אלון מסר: רק יכול להשתפר.
איציק שמולי: אני טוען שזה לא כך.
אלי אלאלוף: אני אומר לך שזה כך, כך זה בפרוטוקול וכך יהיה בניסוח החוק.
<אלון מסר: מי שיש לו משהו היום, לא ייפגע.
<נתי ביאליסטוק כהן: אני רוצה להסב את תשומת הלב לנוהל נוסף שלא מקבל כאן ביטוי והוא באופן מוחלט כנראה הולך לפגוע.
<נתי ביאליסטוק כהן: אני מדבר על העיוורים הקשישים הבאים.
<נתי ביאליסטוק כהן: אני מבין שהמדיניות היא הקפאת מצב לגבי הקיימים, אבל יש נוהל של הביטוח הלאומי שקובע שאדם בגיל זקנה עם עיוורון, שעונה על ההגדרה בודד, מקבל היום – לאחר שמבחני התלות לא מאפשרים לו לקבל מספיק ניקוד כי הם לא מותאמים לאנשים עם עיוורון, לא כי הם בודקים את התלות הספציפית של לאדם עם עיוורון בגיל הזה אלא הם לא מותאמים - - -
אלי אלאלוף: ברשותך, אני אומר לך.
אלי אלאלוף: דיברנו על זה והבטחתי לך טיפול אבל לא בשלב הזה.
<נתי ביאליסטוק כהן: אבל עכשיו אנחנו דנים.
אלי אלאלוף: אנחנו לא דנים בהגדרות מחדש.
<נתי ביאליסטוק כהן: אני לא מבקש לדון בהגדרות.
<נתי ביאליסטוק כהן: אני מבקש שאם הביטוח הלאומי קבע נוהל שדיבר על כך שאדם במצב כזה נכנס לרמה הנמוכה ביותר - - -
<אלון מסר: אבל הרמות משתנות.
<נתי ביאליסטוק כהן: בדרך כלל כשמדברים, אני שותק.
<נתי ביאליסטוק כהן: אני מבקש לאפשר לי להסביר.
<נתי ביאליסטוק כהן: הנוהל של הביטוח הלאומי היום קובע שאדם במצב הזה נכנס לרמה הנמוכה של גמלת הסיעוד.
<נתי ביאליסטוק כהן: הרמה הנמוכה עכשיו יורדת כמעט מעשר שעות ל-1,205 שקלים, שזה בדיוק חצי ורק בכסף מזומן.
אלי אלאלוף: זה לא יהיה כך.
<נתי ביאליסטוק כהן: כרגע זה המצב.
אלי אלאלוף: זאת לא הצעה סופית.
אלי אלאלוף: לשם כך אנחנו עובדים בין ישיבה לישיבה.
<נתי ביאליסטוק כהן: לכן אדוני אני מבקש, ואם הדבר הזה לא צריך להיכנס לחוק, שייכנס לפרוטוקול ושיהיה ברור שאדם בודד עם עיוורון בגיל הזקנה ייכנס לכמה השנייה ולא הראשונה.
<נתי ביאליסטוק כהן: אני לא מבקש להיטיב את מצבו.
<נתי ביאליסטוק כהן: אין שינוי כי הרמה השנייה היא כמו הרמה הראשונה לשעבר.
<נתי ביאליסטוק כהן: לכן אני מבקש שגם בעתיד זקנים עיוורים שעונים על ההגדרה בודד, ייכנסו לרמה השנייה ולא לרמה הראשונה.
<נתי ביאליסטוק כהן: אין לי בעיה שזה ייכנס לפרוטוקול ולא ייכנס לחוק, אם זה כל כך קשה.
אלי אלאלוף: אם נתחיל לדון בכל מחדש, לא עשינו כלום.
<נתי ביאליסטוק כהן: זה לא דיון מחדש.
אלי אלאלוף: אני רוצה להתחיל בהקראה ותהיה התייחסות לסעיפים.
<שרון אסיסקוביץ: אני ממינהל המחקר בביטוח הלאומי.
<שרון אסיסקוביץ: אני אשמח להסביר את הנושא של תוספת ניקוד לבודד ואיך זה בא לידי ביטוי ברפורמה על מנת להבהיר אולי כמה דברים.
אלי אלאלוף: כשנגיע לנושא הזה, נבקש את התערבותך.
<שמרית שקד: אני בעמוד 4.
<שמרית שקד: לפי הוראת היושב ראש אנחנו מדלגים כרגע על הרמה הראשונה ואנחנו מגיעים לעמוד 4 לפסקה (2), משם אני מתחילה לקרוא.
<שמרית שקד: זו בעצם הרמה השנייה החדשה המוצעת.
<שמרית שקד: (2) מבוטח שנקבעו לגביו בבדיקת התלות 3.5 עד 4.5 נקודות – 10 יחידות שירות לשבוע.
<שמרית שקד: (3) מבוטח שנקבעו לגביו בבדיקת התלות 5 עד 6 נקודות – 17 יחידות שירות בשבוע.
<שמרית שקד: ואם הוא מעסיק עובד זר בענף הסיעוד או שיש בידו היתר, וההיתר לא הותלה - 14 יחידות שירות לשבוע.
<שמרית שקד: (4) מבוטח שנקבעו לגביו בבדיקת התלות 6.5 עד 7.5 נקודות – 21 יחידות שירות שבוע.
<שמרית שקד: ואם הוא מעסיק עובד זר בענף.
<שמרית שקד: הסיעוד או שיש בידו היתר, וההיתר לא הותלה – 18 יחידות שירות לשבוע.
<שמרית שקד: (5) מבוטח שנקבעו לגביו בבדיקת התלות 8 עד 9 נקודות – 26 יחידות שירות בשבוע.
<שמרית שקד: ואם הוא מעסיק עובד זר בענף הסיעוד או שיש בידו היתר, וההיתר לא הותלה – 22 יחידות שירות לשבוע.
<שמרית שקד: (6) מבוטח שנקבעו לגביו בבדיקת התלות 9.5 עד 10.5 נקודות – 30 יחידות שירות בשבוע.
<שמרית שקד: ואם הוא מעסיק עובד זר בענף הסיעוד או שיש בידו היתר, וההיתר לא הותלה – 26 יחידות שירות לשבוע.
קארין אלהרר: כשיש עובד זר, זה אמור לעלות.
<שמרית שקד: להפך.
<שמרית שקד: כפי שאני מבינה את החוק, כפי שהוא תוקן בעבר, המטרה היא לעודד העסקת עובדים ישראלים.
<אייל מדן: התמריץ הוא להעסיק עובדים ישראלים.
<אייל מדן: המטרה היא, כמו שהיום קיים בחוק, לתת תוספת ולתמרץ העסקה של עובדים ישראלים על עובדים זרים.
אלי אלאלוף: קארין, זה ביצה ותרנגולת.
אלי אלאלוף: אם לא תיתן להם תמריץ כדי לבוא, הם לא יבואו.
אלי אלאלוף: מתחילים קורסים במיוחד במגזר הערבי ויש היענות לא מבוטלת וזה טוב לעשות את זה.
אלי אלאלוף: הודיעו.
<קריאה: אני מסכים עם היושב ראש.
<קריאה: זה באמת מקור תעסוקה רציני מאוד לאלפי אנשים.
אלי אלאלוף: יש דיווח של משרד העבודה.
<שמרית שקד: כשאנחנו אומרים יחידות שירות, בעצם המשמעות, כשאני אומרת יחידת שירות, זה מתן שירותי סיעוד בעין, בפועל.
<שמרית שקד: זאת המשמעות כשאני נותנת יחידות שירות.
<שמרית שקד: מתן שירותי סיעוד בפועל בהיקף כאמור בלוח ח'2.
<שמרית שקד: כלומר, לוח ח'2 מפרט את כל שירותי הסיעוד שאדם יכול לבחור.
<שמרית שקד: כשאני נתתי לאדם יחידת שירות, כתוב בלוח ח' מה הוא יכול "לקנות" עם יחידת השירות הזאת.
<שמרית שקד: כלומר, מדובר בשירותים בעין.
<שמרית שקד: בהמשך יהיה סעיף שאומר אם וכמה הוועדה תחליט להמיר חלק מיחידות השירות לכסף.
<שמרית שקד: אבל כרגע הסעיפים האלה שקראנו, המשמעות שלהם היא שכאשר אדם קיבל 30 יחידות שירות בשבוע, יש לו 30 יחידות שירות שכאמור בלוח ח' הוא יכול לקנות.
לאה פדידה: הצעת החוק החדשה אימצה את זה שאנחנו נותנים שירות בעין ולא שירות בכסף?
<שמרית שקד: עוד לא הגענו לסעיפים שמאפשרים להמיר.
אלי אלאלוף: אם הייתם מאפשרים לי, אני באמת מבקש.
אלי אלאלוף: תנו לקרוא את כל הסעיף ואם אין תשובות, תבקשו הבהרות.
אלי אלאלוף: אנחנו שינינו.
אלי אלאלוף: זה ברור שכל ברירת המחדל וכל זה, אלה מושגים שנעלמו.
אלי אלאלוף: המטופל, האיש הסיעודי, יכול לבחור לעצמו מה שהוא רוצה במסגרת הסל שעומד לרשותו.
אלי אלאלוף: אין פתרון אחד לאלפים.
אלי אלאלוף: אלה לא קבוצות חס ושלום.
<שמרית שקד: (ב) בסעיף קטן (ב), אחרי "225(ג)" יבוא "(ה) ו-(ו)" ובמקום "בסעיף קטן (א)(1), (1א) או (2)" יבוא "בסעיפים קטנים (א)(1) עד (6)".
<שמרית שקד: (ג) בסעיף קטן (ג), אחרי פסקה (1) יבוא: "(1א) השר רשאי לקבוע טופס שימלא מי שאתו התקשר המוסד לשם ביצוע בדיקת התלות של המבוטח".
<שמרית שקד: (1ב) המוסד יעמיד לרשות הזכאים לגמלת סיעוד באתר האינטרנט של המוסד יישום שיאפשר להם לחשב את מגוון האפשרויות העומדות לרשותם למימוש יחידות השירות שהם זכאים להם, תוך הצגת החלופות האפשריות, לרבות בחירה בגמלה בעין או בכסף, או שילוב שלהן – ככל שיוחלט על אפשרות לקבל גמלה בכסף ואם יוחלט שלא, אנחנו נמחק את זה - וכן לרבות בחירה בשירותי הסיעוד השונים כאמור בלוח ח'2, בהיקפים השונים.
<שמרית שקד: כמו כן יפורטו באתר השירותים שצריכים להינתן על ידי נותן שירותים המעניק שירותי סיעוד.
<שמרית שקד: בעצם עכשיו ניתן למבוטח איזשהו סל מתוכו הוא יכול לבחור הרבה מאוד חלופות שלכל חלופה יש עלות.
<שמרית שקד: יש לו הרבה מאוד חלופות.
<שמרית שקד: לכן מוצע שבעצם המוסד יעמיד לרשות הזכאים איזשהו מנגנון שיאפשר להם לחשב.
<שמרית שקד: אם ייקחו חיתולים, כמה יתאפשר להם לקבל בשעות.
טלי פלוסקוב: הערה לגבי אתר האינטרנט.
טלי פלוסקוב: אנחנו מדברים על אנשים מבוגרים וממש לא הרבה מהם משתמשים באתר אינטרנט.
אלי אלאלוף: יש שם מתאמים.
אלי אלאלוף: אני סומך גם על חברות הסיעוד שהן מאוד מעוניינות לשווק את השירותים שלהן והן יבואו להסביר.
אלי אלאלוף: אני מבקש שיהיה להן מספיק מצפון כדי לא לדחוף יותר ממה שצריך כדי שאנשים יוכלו ליהנות.
טלי פלוסקוב: אנחנו צריכים לחשוב על הנגשת המידע הזה לאנשים שלא מבינים שפה, אלה שאין להם אינטרנט.
טלי פלוסקוב: איך אנחנו נסביר להם את כל זה?
אלי אלאלוף: יש מתאם שירות.
מוסי רז: תעשה כמו בתחבורה הציבורית.
מוסי רז: אפשר גם וגם.
אלי אלאלוף: אני חוזר ומסביר.
אלי אלאלוף: חייבים לפגוש את כל הסיעודיים באמצעות או מתאם שירות או עובד סוציאלי או האחות או כל שירות אחר שהרשות המקומית בתיאום עם הביטוח הלאומי יבחרו לעשות.
אלי אלאלוף: אי אפשר לכפות על מקבל השירות פורמולה א' או ב'.
אלי אלאלוף: זה יהיה חלק מהמשחק כאן.
מאיר כהן: רק אם ייכנסו לרשויות המקומיות.
אלי אלאלוף: יהיה משא ומתן עם הרשויות שלצערי לא היה ואני חושב שרוב השירותים האלה יהיו אך ורק ברשויות המקומיות, כולל אלה שהן "חלשות".
אלי אלאלוף: אם הייתי יודע שהכול קיים, הייתי הולך לים ליד הבית, אבל זה לא המצב.
אלי אלאלוף: אנחנו יודעים שיש דברים שצריכים לשפר ויודעים שכל שירות עולה כסף.
<קריאה: אבל היידוע של השירות הוא נקודה חשובה.
אלי אלאלוף: אני לא נותן תשובה כדי להתחמק.
אלי אלאלוף: להפך, כדי לקחת אחריות על הנושא הזה שלא היה ואנחנו רוצים שזה יהיה.
אלי אלאלוף: בהזדמנות זאת אנחנו גם נתקן.
טלי פלוסקוב: הנגשת מידע באתר בשפות שונות.
אלי אלאלוף: בביטוח לאומי, היום כל האתר שלו אמור להיות בשפות שונות.
טלי פלוסקוב: לא הכול אבל זה דבר חדש וחשוב מאוד להנגיש את המידע הזה.
אלי אלאלוף: זה חייב להיות בשפות שבשימוש במדינה.
קארין אלהרר: אני רוצה להזכיר שבתכנית הממשלתית, בהחלטת הממשלה כן דיברו על מתאמים.
קארין אלהרר: במידה ויש קושי עם עובדים ועובדות סוציאליים, אפשר שמי שיפגוש ראשון אלה הם המתאמים ובמידת הצורך שאלה יהיו עובדים סוציאליים כדי להקל על העניין.
<קריאה: אין מתאמים.
קארין אלהרר: בהחלטת הממשלה.
קארין אלהרר: היית בדיון הראשון?
קארין אלהרר: הם דיברו על זה.
<קריאה: אם החוק יעבור בלי תקציב לזה - - -
<אלון מסר: יש תקציב למתאמי טיפול.
אלי אלאלוף: מותר לנו לפעמים לקחת לעצמנו שניות של שקט.
אלי אלאלוף: בהחלטת הממשלה, וזה בעקבות המצגת, אם אתם זוכרים, שהוצגה בפנינו בתחילת הדיון.
אלי אלאלוף: היו החלטות ממשלה וביקשנו את זה במכתב רשמי כי זה לא חלק מהחוק.
אלי אלאלוף: לשמחתי אלון מצא לנכון להביא לנו את זה על פי בקשתי.
אלי אלאלוף: רק אתמול ביקשתי את זה ואתם רואים את הזריזות, הוא הגיע.
אלי אלאלוף: בסעיף ה' יש מתאמים שיש להכשיר אותם.
אלי אלאלוף: הממשלה לקחה אחריות על הנושא הזה באמצעות הגוף המבצע, דהיינו כנראה או הביטוח הלאומי או בצורה זו אחרת עם הרשות.
אלי אלאלוף: יהיו כאלה.
אלי אלאלוף: כל הניואנסים הנוספים, יילקחו בחשבון בניסוח.
מוסי רז: תוסיף את זה לחוק.
אלי אלאלוף: אין טעם בכך.
מוסי רז: נגיש את זה כהסתייגות.
אלי אלאלוף: אם אתם רוצים, תגישו.
אלי אלאלוף: זה תפקידכם, להגיש הסתייגויות.
אלי אלאלוף: אני יודע שלכל אחד כאן יש דעה אבל ללא סדר לא נוכל לשמוע אתכם.
<ענבל חרמוני: יושבת ראש איגוד העובדים הסוציאליים הנכנסת ב-13 במרס.
<ענבל חרמוני: אני רוצה להתייחס ספציפית לעניין הזה של ההנגשה כמו שעולה כאן כי זה בהחלט מאוד מאוד חשוב.
<ענבל חרמוני: אנחנו יודעים שאתר אינטרנט הוא לא מספיק.
<ענבל חרמוני: זה אף פעם לא מספיק ובטח לא כשמדובר באוכלוסיית קשישים.
<ענבל חרמוני: הסיפור הוא כזה, וזה נאמר כבר ואני חוזרת על זה.
<ענבל חרמוני: כיום אנחנו כבר במחסור של 110 תקנים מתוך 190 אמורים להיות לנושא הספציפי של טיפול בחוק סיעוד לפני שנכנס החוק.
<ענבל חרמוני: החוק הזה ידרוש עוד עבודה.
<ענבל חרמוני: היום אנחנו כבר במחסור.
<ענבל חרמוני: אלה הסכמות אליהן הגיעו ויש מרדף בין השלטון המקומי אחרי הדבר הזה כבר שלושה חודשים.
<קריאה: כמה חסרים?
<ענבל חרמוני: 110 תקנים.
<ענבל חרמוני: כלומר, יש 84 מתוך 190 לטיפול היום של הנושא של חוק סיעוד.
<ענבל חרמוני: כאשר התיקון הזה ייכנס לתוקף, אנחנו נצטרך הרבה יותר תקנים.
<ענבל חרמוני: אנחנו לא יודעים להגיד היום את המספר שלהם.
<ענבל חרמוני: אני מדברת לגבי העובדים הסוציאליים.
<ענבל חרמוני: אנחנו לא נוכל לעשות את העבודה הזאת, לצערי, בלי אותם תקנים.
<ענבל חרמוני: כולנו יודעים היכן אנחנו נמצאים ואני אומרת את זה בצער אבל אם הדברים האלה לא ייכנסו ולא יהיו כתובים בחוק – בסוגריים, זו אחת הסיבות שאנחנו רוצים לבקש להכניס את זה להוראת שעה, את כל הסיפור הזה אבל זה עניין אחר – ואם זה לא יהיה מעוגן, אנחנו נמצא את עצמנו שוב בחוסר אדיר, בקשישים שאת כל שירות הרפורמה לכאורה יפה הזאת לא יקבלו בסופו של דבר או לא יקבלו בצורה מותאמת.
<ענבל חרמוני: אני רוצה לומר משפט לגבי מתאמי הטיפול ברווחה.
אלי אלאלוף: חשבתי שתגידי משפט לפיו את מתנצלת על ההשמצות עלי בתקשורת.
<ענבל חרמוני: אני לא השמצתי אותך בתקשורת בשום מקום.
<ענבל חרמוני: אני שמעתי את זה ועוד איך.
<ענבל חרמוני: קודם כל, זה לא קשור עכשיו לישיבה.
אלי אלאלוף: זה קשור מאוד.
לאה פדידה: בני אדם יודעים להגיד טעינו, מתנצלים על התנהגות בלתי הולמת.
<ענבל חרמוני: את יודעת מה השמצתי בתקשורת?
לאה פדידה: אני יודעת איך התנהגת בישיבה הקודמת אל היושב ראש.
<ענבל חרמוני: לא על זה הוא מדבר.
אלי אלאלוף: תבינו, זה בהמשכים.
אלי אלאלוף: אתי יש לה חשבון בהמשכים ללא הכרות.
<ענבל חרמוני: יושב ראש הוועדה הנכבד, זה לא נראה לי רלוונטי כרגע ושוב אני אומרת שלא היו שום השמצות בתקשורת.
אלי אלאלוף: את לא מבינה כלום, לא ברמז ב-"בזק".
אלי אלאלוף: את צריכה הכול בכוח.
אלי אלאלוף: הכול יהיה בכוח.