GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: לכן אין שום סיבה שעכשיו אנחנו נתחיל ספציפית לנקודה הזאת להטיל ספק בסמכויות וביכולת של שוק ההון.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לנו כאן ניסוח.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אולי תשמע אותו.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יכול להיות שזה יספק את כולם.
אלי אלאלוף: ישבנו על זה אנשי שוק ההון והם הסבירו ויסבירו.
אלי אלאלוף: הסמכות להעלות את הפרמיה, הסמכות האחרונה בהעלאת הפרמיה, היא בידי שוק ההון מפני שהוא עושה את כל הבדיקות הנדרשות וכולי.
אלי אלאלוף: אני ממליץ לא להעלות את ההסתייגות.
אלי אלאלוף: אם אתם רוצים את ההסתייגות, נדון עליה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: תשמע את הניסוח.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יכול להיות שיהיה לו מקום והוא גם יהיה מוסכם.
<יעל סלנט: אם אני מבינה נכון את ההסתייגות שלך, יש לנו את הסעיף שאומר שתקנות לפי פסקה (3) ייקבעו בין היתר בהתחשב באלה.
<יעל סלנט: אפשר לומר שזה כבר כתוב.
<יעל סלנט: דמי ביטוח הרכב בענף ביטוח רכב שנגבו בפועל.
<יעל סלנט: ההסתייגות שלך אומרת ששר האוצר כשהוא בא לשקול את התקנות, ישקול גם את זה שהסכום שייקבע לא יגרום להעלאת הפרמיה.
<טלי ארפי: אבל זה כבר כתוב היום בהתחשב בין השאר באלה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לא כתוב.
אלי אלאלוף: דווקא אני לא אוהב את זה.
אלי אלאלוף: זה דווקא מגביל מראש את שר האוצר.
<טלי ארפי: בנוסח היום כתוב שהשר בהתחשב בכל אלה.
<טלי ארפי: זאת אומרת, השר יכול - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: להתחשב.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מה מועיל לי להתחשב?
<טלי ארפי: יש לו שיקולים נוספים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לא כתוב במפורש.
<טלי ארפי: להתחשב בין היתר בכל אלה.
<טלי ארפי: זאת אומרת שהשר, כשהוא יבוא להתקין תקנות, יכול לשקול עוד שיקולים ובין היתר גם את השיקול הזה.
<יעל סלנט: מה שחבר הכנסת חאג' יחיא ביקש זה שיהיה כתוב ברחל בתך הקטנה.
<יעל סלנט: בוודאי שרשימת השיקולים שמפורטים בסעיף (4), כמו שטלי אומרת, זאת רשימה שהיא לא סגורה אלא היא רשימה פתוחה וזה בין היתר.
אלי אלאלוף: עכשיו זאת בעיה בינינו חברי הכנסת.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה אחד השיקולים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לא אמרתי שזה השיקול שיכריע, אבל אני רוצה שיהיה בפניו.
<גל לנדו: השיקול הזה כן מופיע כי כאן אנחנו מזכירים את דמי הביטוח שנגבו בענף ביטוח הרכב.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אם כן, מה מפריע לכם?
מיכל בירן: באמת מה מפריע לכם?
עבד אל חכים חאג' יחיא: אם אנחנו אומרים שייקח את זה בחשבון.
עבד אל חכים חאג' יחיא: קחו את זה בחשבון.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מה הבעיה?
אלי אלאלוף: שמענו את כל הדעות שלנו כחברי כנסת.
<ירון גולן: אדוני, מדובר בסמכות שהיום כבר מוקנית לממונה על שוק ההון.
<ירון גולן: בסוף זו העבודה היום יומית של רשות ההון.
<ירון גולן: חברות הביטוח לא יכולות להעלות פרמיות בלי אישור מפורש.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו יודעים, אבל אתה יודע מה?
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני רוצה להעשיר את קופת המדינה אבל אני לא רוצה להעשיר אותה על ידי תוספת לכל המבוטחים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זו הכוונה שלי.
<ירון גולן: גם שלנו.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זו כוונה ברורה והיא כל כך פשוטה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא חושב שיש לכם בעיה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לא מפריע.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה אומר שבפועל זה כך.
<ניר ברטל: צריך להוסיף רק מילה אחת ונראה לי שהכול יהיה בסדר.
<ניר ברטל: שר האוצר צריך להתחשב בדמי הביטוח שנגבו וצריך להוסיף "ושייגבו".
עבד אל חכים חאג' יחיא: אין לי בעיה.
<ניר ברטל: אחד הדברים ששר האוצר צריך להתחשב בהם בבואו לקבוע את התקנות, סעיף קטן (3)(ד), שדמי הביטוח שנגבו וצריך להוסיף "ושייגבו".
אלי אלאלוף: אם כן, אין הסתייגות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: נצביע ונכניס אותה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אם זה מוסכם, אין צורך להצביע.
אלי אלאלוף: אין צורך להצביע.
<יעל סלנט: אני לא מבינה את ההצעה.
<יעל סלנט: תסבירו לי את ההצעה.
<יעל סלנט: בעצם מה שאומרים כאן זה שדמי הביטוח שנגבו בפועל בשנת 2010.
<יעל סלנט: איך אתם יודעים מה ייגבה בעתיד?
<ניר ברטל: מה שהולך לקרות זה ששר האוצר יקבע בתקנות שיעור.
<ניר ברטל: כולנו רוצים ומסכימים שהשיעור הזה לא צריך לגרום ייקור של דמי הביטוח.
<ניר ברטל: מוסכם על כולם?
<ניר ברטל: מעולה.
<ניר ברטל: עכשיו מנסים לנסח את זה.
<ניר ברטל: אנחנו מציעים – שוב, לא חשבנו על זה יותר מדי, זה מעכשיו לעכשיו – שר האוצר יתחשב בדמי הביטוח שנגבו ובדמי הביטוח שייגבו בעתיד בבואו לקבוע את התקנות או את השיעור בתקנות.
<ניר ברטל: כדי למנוע ייקור.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הכוונה שלך, דמי ביטוח של המבוטחים בעלי הרכבים.
<ניר ברטל: כן.
<תמר קלהורה: צריך להגדיר מאיזה מועד.
<ניר ברטל: מתחילת החוק.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מתחילת החוק.
<תמר קלהורה: לא ייגבו סתם אלא ייגבו החל ממועד כניסת החוק לתוקף.
<תמר קלהורה: פקודת הביטוח לא מדברת על דמי ביטוח אלא היא מדברת על תעריף ביטוח.
<תמר קלהורה: אם כן, תעריף ביטוח.
<ניר ברטל: נתקן את זה.
<תמר קלהורה: תעריפי ביטוח הרכב.
אלי אלאלוף: הייתה לך עוד הסתייגות?
אלי אלאלוף: שילוב שוק ההון.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתם יכולים להסכים או לא להסכים.
אלי אלאלוף: מפריע למישהו שנשלב את שוק ההון?
<אלון מסר: במשרד האוצר אנחנו לא נוטים לציין אגפים מסוימים.
<טלי ארפי: גם כשהבאנו את נוסח החוק, שר האוצר הוא זה שאחראי.
עבד אל חכים חאג' יחיא: בוא נצביע על זה.
אלי אלאלוף: אני חייב לומר שאני נגד.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה יכול לגייס חברים להצבעה.
אלי אלאלוף: אם לא שמת לב, אני מרוויח זמן כרגע.
אלי אלאלוף: לפחות כללי המשחק ברורים לכולם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הדברים שקופים, גלויים וברורים.
<יעל סלנט: אני חושבת שכן.
<אלון מסר: רשות שוק ההון חיה עם הנוסח הזה.
<אלון מסר: זה תקדים שהוא קצת שונה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: בינתיים היושב ראש מגייס חברים כדי להפיל את ההסתייגות.
אלי אלאלוף: מה עושים כדי להרוויח זמן?
מיכל בירן: לשם כך צריך מיומנות כדי שלא יראו שמושכים זמן.
<קריאה: אפשר לחזור ולהגיד מתי עבר הדוח ולמי.
אלי אלאלוף: לאף אחד אין בדיחה טובה לא פוליטית ולא פוגענית?
מיכל בירן: אנחנו חיים בטרגדיה.
אלי אלאלוף: אני חייב לומר שאנשי שוק ההון לא רואים את עצמם מצוינים בצורה ספציפית בהצעת חוק.
אלי אלאלוף: הם רוצים להישאר כמו כל הגופים ששר האוצר מוצא לנכון להתייעץ אתם כדי להחליט מה שהוא מחליט, גם בתחום הזה.
אלי אלאלוף: לכן אני חושב שלבוא ולחייב גוף - - -
<אלון מסר: ניר, זו בקשה שלכם?
אלי אלאלוף: הם הסבירו לי.
אלי אלאלוף: אני נותן עדות.
מיכל בירן: גם אני לא בטוחה שאני אתך מכיוון שאני נוכחתי בכך שרשות שוק ההון בכל מקרה לא ממלאת את תפקידה בהגבלת הסכומים שהציבור משלם.
מיכל בירן: אני לא אהיה רגועה יותר.
<ניר ברטל: אדוני יושב ראש הוועדה, אני דברים אני יכול להגיד.
אלי אלאלוף: נצביע על ההסתייגות של חבר הכנסת חאג' יחיא.
אלי אלאלוף: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא שרשות שוק ההון תיכתב במפורש כגף ששר האוצר יתייעץ אתו?
אלי אלאלוף: אם אתה רוצה במליאה, תוכל להתייחס.
אלי אלאלוף: זה משחק גלוי.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה החלק היפה של הדמוקרטיה, שאלה משחקים גלויים.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור הצעת החוק יחד עם ההסמכה לשנות את הניסוח היכן שצריך?
אלי אלאלוף: אנחנו מסמיכים יחד עם משרד המשפטים ועם האוצר לנסח שתי נקודות.
אלי אלאלוף: מי בעד הצעת החוק כפי שהוקראה?
אלי אלאלוף: ג'מעה, אתה נמנע?
ג'מעה אזברגה: הצבעתי בעד.
אלי אלאלוף: היום 27 בפברואר 2018, י"ב באדר התשע"ח, השעה 11:12.
אלי אלאלוף: אנחנו במלוא ההתייעצויות על חוקי ההסדרים.
אלי אלאלוף: הדיון הוא על פרק ז' (שונות) מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת התקציב 2019), התשע"ח-2018, ואנחנו מדברים על הנגישות.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד שמגיעה נזיפה לכולם, לכולנו ביחד, כי הנגישות לא טופלה נכון, ולא בקצב הנכון.
אלי אלאלוף: זה פגיעה באוכלוסייה שאף אחד מאתנו לא מתכוון לפגוע בה אבל התוצאה היא כזאת.
אלי אלאלוף: דבר שני, אני חייב להגיד, אחרי התייעצות עם הגורמים המרכזיים בממשלה, שאני מזהה אנטגוניזם מיותר לגמרי.
אלי אלאלוף: בחולשות מסוג זה – אל תיפגעו, זה ניתוח שלי – האגו חוגג.
אלי אלאלוף: אי העברת מסמכים, אי העברת רשימות מסודרות, בצורה שזה הועבר ברגעים האחרונים של השבוע האחרון – זה אומר שלא רוצים שיהיה פה שיתוף פעולה, כאילו כל אחד מן הצדדים לא רוצה לשתף פעולה עם השני.
אלי אלאלוף: בנושא הספציפי שעליו אנחנו דנים, מבני ציבור, אני חייב להגיד שמבני ציבור הם בבעלות המדינה, דהיינו של כל אחד מאתנו.
אלי אלאלוף: אי שיתוף הפעולה גורם לכך שתהיה הזנחה של אותם מבנים, אי עמידתם בתנאים הנאותים לכל אוכלוסיית המדינה וגם אי שמירה על הנכסים של המדינה.
אלי אלאלוף: פגשתי לראשונה את אנשי הדיור הציבורי ממשרד האוצר ופגשתי גם אנשים ממשרד המשפטים שאחראים על הנגישות.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד לכם שיש מה לעשות כדי שהנושא הזה ישתפר ביחסים הגונים ואינטנסיביים בתחום הזה.
אלי אלאלוף: אני שמח שחוק ההסדרים בא לאפשר לנו איזה מהלך נוסף, זריז יחסית אבל לא פזיז.
אלי אלאלוף: אם לא נגיע בחוק הזה לדברים מסודרים והגיוניים, אני לא נבהל מלדחות.
אלי אלאלוף: אבל שיהיה ברור, זה דורש מכולנו לעשות עבודה כנה, עם מאמץ מיוחד, גם אחרי שיעבור החוק, אם יעבור.
אלי אלאלוף: יש פה דברים מאוד לא נעימים: רשימה מסודרת, ממוחשבת, עם אפשרות לתקן ולעדכן לא קיימת.
אלי אלאלוף: אני יכול מחר בבוקר להשתלט על איזה בניין, חס ושלום, ולהפוך אותו לפרטי כי אף אחד לא יודע עליו.
אלי אלאלוף: הייתם רוצים שיקרו לנו דברים כאלה?
אלי אלאלוף: ובכלל המבנים האלה יש להם גם איזו היסטוריה וכדאי שנתחיל להיות קנאים להיסטוריה שלנו.
אלי אלאלוף: ההיסטוריה היא לכל המגזרים.
אלי אלאלוף: לכן אני מבקש מאוד מכם שתוך כדי הדיונים שאנחנו עורכים, נעשה את זה עם המצפון הנדרש, שיכול להיות שנגיע אליו בסוף אבל חשוב שנתחיל להניע את המהלך הזה.
אלי אלאלוף: אני שוב אומר, הדיון הזה חשוב מאוד.
אלי אלאלוף: ועדת המשנה שלנו, שעבדה במשך שלוש שנים בראשות אילן גילאון, עשתה עבודה אדירה.
<אבנר עורקבי: יותר משלוש שנים.
אלי אלאלוף: אני יכול להעיד רק על התקופה שאני נמצא פה.
אלי אלאלוף: אני מסכים אתך, זה המשך, חבר הכנסת גילאון ביקש להמשיך את עבודתו שהתחיל בקדנציה הקודמת.
אלי אלאלוף: אני אומר את זה מפני שבאמת עכשיו כשזה תלוי בוועדה שלי, כל עוד אני פה אני מבטיח לכם שיהיה מעקב שיטתי ברמה של מליאת הוועדה ולא רק בוועדת המשנה, ובמיוחד בהתרכז במבני הציבור.
אלי אלאלוף: אני רוצה שיהיה ברור: תשתפו פעולה, אין ברירה, ותעשו את זה ברוח הנדרשת למי שמטפל בנכסים של המדינה.
אלי אלאלוף: נציב שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, אברהם טורם, בבקשה.
<אברהם טורם: בוקר טוב.
<אברהם טורם: אני רוצה לגעת בכמה דברים.
<אברהם טורם: ראשית, ברמת המקרו: אדוני היושב-ראש, הדיור הציבורי בעיני היה צריך להיות מודל, לדאוג שבכל מקום ציבורי שהציבור משתמש בו הכול יהיה נגיש.
<אברהם טורם: דיברת על שיתופי פעולה – אני חושב שזה הרבה מעבר לזה.
<אברהם טורם: כשהדיור הממשלתי טוען שהוא לא יעמוד בהוראות החוק עד נובמבר 2021 הוא מאותת, או ממשלת ישראל מאותתת למגזרים אחרים, בטח למגזרים שהגיעו כבר לתאריך היעד של ההנגשה, שאם הממשלה מרשה לעצמה לעשות את זה אז כך גם אנחנו.
<אברהם טורם: חלק מהם יושבים פה ואני מניח שהדרישות יגיעו מהר מאוד, גם מרשויות מקומיות, גם מן המגזר הפרטי, גם מן המגזר הציבורי ומאחרים.
<אברהם טורם: מעבר ל-70% או ל-30% שרשום פה בהצעת החוק, יש דבר אחד משמעותי: זה אומר שאנשים עם מוגבלות ימשיכו להיות מודרים במשך עוד כמה שנים, לפחות 30% מהם – אני מניח שיותר, לפי הספירה שלנו – ולא יצליחו עדיין להשתמש במבנים.
<אברהם טורם: פרק הנגישות עבר בשנת 2005 והתקנות עברו בשנת 2011.
<אברהם טורם: היה מספיק זמן להתכונן.
<אברהם טורם: לצערי אנחנו לא יודעים אפילו לומר היום מה הוא המאה אחוז, למרות שאנחנו שומעים מספרים כאלה ואחרים.
<אברהם טורם: קיבלנו לא מעט פעמים רשימות אבל אנחנו לא יודעים לומר מה הוא המאה אחוז כדי לומר אם ה-70% יש בכלל ישימוּת שהוא יהיה מונגש ב-2018, כפי שהם אומרים, ובטח הדחייה שהם מבקשים בלתי מתקבלת על הדעת.
<אברהם טורם: החוק הזה בבסיס לדעתי לא אמור להיכנס בחוק ההסדרים.
<אברהם טורם: נתנו מענה ליותר מ-80% מן הבקשות של הדיור הממשלתי.
<אברהם טורם: היינו יכולים לתת פתרונות למרבית הדברים.
<אברהם טורם: היו חלקים שלא הסכמנו לתת להם פתרונות כי לדעתנו הם באמת לא עבדו כפי שצריך, אבל ל-80% יכולנו לתת פתרונות.
<אברהם טורם: בטח זה לא צריך להיכנס בתוך החוק עצמו.
אלי אלאלוף: אבל עובדה, אני יודע שזה בון-טון היום "לעלות" על חוק ההסדרים.
אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד לכם, חברים, מהניסיון שלי, לפני 3 שנים כמו כולם הייתי מבקר את חוק ההסדרים.
אלי אלאלוף: חוק ההסדרים הוא הצורה הטובה ביותר להעמיק בנושא זה או אחר.
אלי אלאלוף: אל תיתפסו ל"פשלה" כזו או אחרת.
אלי אלאלוף: לדון בתקציב המדינה, ב-400 מיליארד שקל – אני מודה, בעצמי לא פתחתי את ה"שוקולד" שנתנו לי.
אלי אלאלוף: לחשוב שאנחנו דנים בכל הסעיפים, ב-400 מיליארד שקל?
אלי אלאלוף: לעומת זה, בסעיפים שבאים בחוק ההסדרים דנים בצורה מעמיקה, לפרטי פרטים, עם הערות של חברי הכנסת, עם הערות של הגופים המקצועיים ועם המצפון של ועדה, שלא תעביר דבר שהיא לא מסכימה לו.
אלי אלאלוף: לעומת זה, אתם רואים את תקציב המדינה האדיר, שזה עבודה אדירה – אני לא בטוח שזה העבודה הכי אפקטיבית של מי שלא מעביר את התקציב הזה.
אלי אלאלוף: לכן אני מוריד את הטענה הזאת.
אלי אלאלוף: יש לכם זמן לדון.
אלי אלאלוף: ניתן זמן לדון.
אלי אלאלוף: אם לא נצליח להגיע לחוק שקול, נכון ומסודר – הוא גם מחייב אותנו כחוק ההסדרים לעשות מעקב הרבה יותר אינטנסיבי בעתיד.
אלי אלאלוף: אנא מכם, חוק ההסדרים הוא לא תירוץ.
אלי אלאלוף: אנחנו מגיעים ורואים תמונה שהיא כישלון של זמן רב, רק בזכות שזה מופיע בחוק ההסדרים.
אלי אלאלוף: אני אומר לכם: תנצלו את ההזדמנות שזה בחוק ההסדרים כדי לשפר, כדי לדרוש, כדי לתקן, כדי להביא את הוועדה למעקב אדיר על זה.
אלי אלאלוף: זו ההזדמנות.
אלי אלאלוף: מתי דנתם ביניכם על הנושא הזה, אתם והדיור הציבורי?
אלי אלאלוף: אני מנחש שלא הרבה פעמים.
אלי אלאלוף: פה יהיו דיונים ואנחנו נמשיך.
אלי אלאלוף: לכן אני אומר: תנצלו את ההזדמנות הזאת.
אלי אלאלוף: חברי הכנסת נמצאים פה כדי לתרום את חלקם בסעיפים מיוחדים, שזה הרבה יותר מאשר בסעיפים לא פחות קטנים שלא נמצאים בחוק ההסדרים.
<אברהם טורם: למרות מה שכבוד היושב-ראש אומר, אני עדיין חושב – היה שיח בינינו ובין הדיור הממשלתי בשנים האחרונות, ובטח מאז הכניסה של המנכ"ל הנוכחי, בשנתיים האחרונות.
<אברהם טורם: אנחנו בשיתוף פעולה משמעותי, כולל מענה לשאלות שעלו מהם.
<אברהם טורם: הבעיה היא באמת מה הוא המאה אחוז ומה מכניסים אל תוך סך המבנים.
<אברהם טורם: רק אגדיר לכבוד היושב-ראש כמה מן הנתונים הבעייתיים.
<אברהם טורם: הם מדברים, מצד אחד, על 6,500 מבנים, שמתוכם 1,100 עדיין לא נבדקו.
<אברהם טורם: כלומר, מ-2011 ועד היום, או מ-2005 כי ידעו על התקנות, 1,100 מבנים מתוך 6,500 לא נבדקו.
<אברהם טורם: מתוך 4,800 שכן נבדקו, הם החליטו ש-1,385 כרגע זקוקים להנגשה, ואני מוסיף את ה-1,100.
<אברהם טורם: הנגישו רק 544 מבנים עד היום.
<אברהם טורם: זאת אומרת, כאשר אנחנו מוסיפים את כל המספרים ביחד, אנחנו מדברים על כך שפלוס-מינוס, כרגע נכון לסוף שנת 2017, הונגשו 19% מן המבנים.
<אברהם טורם: ברשימה שהועברה לך אתמול, במבנים שהם ציינו, 40% שהונגשו, יש מבנים שלא אמורים להיות מונגשים והם הכניסו אותם לרשימה.
<אברהם טורם: משרד המשפטים, שאנחנו נמצאים בו, שעובר בניין כרגע, בכלל אי אפשר לציין אותו כמקום נגיש כי הוא נכנס לקטגוריה של מי שמבקשים הארכה עד לשנת 2023.
<אברהם טורם: אם כרגע הם הנגישו אחוזים כל כך נמוכים, אין סיכוי שעד סוף שנת 2018, כפי שהם מבקשים בהצעת החוק, הם יגיעו ל-70%.
<אברהם טורם: יש בעיה קשה עם הסקרים שמבוצעים בשטח, וזאת הבעיה שלנו.
<אברהם טורם: גם אם הצעת החוק תאושר כפי שהיא, לצערי נגיע לסוף שנת 2018 כשאין לנו לא 70% ולא היקפים נמוכים יותר.
<אברהם טורם: אסיים ואגיד שהנגשה היא לא דבר פשוט, היא עולה הרבה כסף, היא מסובכת.
<אברהם טורם: הרבה פעמים צריך לקבל אישורים מן הרשויות המקומיות.
<אברהם טורם: יש לא מעט קשיים בדרך, ואני מניח שחלק מזה זה תשובות שהנציבות נותנת ועומדת על שלה, ויש בעיות שהרשויות המקומיות לא נותנות היתרים וכולי.
<אברהם טורם: אנחנו שומעים עד כמה ההנגשה חשובה, כולל מהדיור הממשלתי, אבל תמיד בסוף מגיע המשפט "אבל...": "אבל אנחנו לא יכולים.
<אברהם טורם: " ה"אבל" הזה אומר ש-20% מן האנשים לא יצליחו להיות חלק מן האוכלוסייה במשך עוד הרבה מאוד שנים.
<אברהם טורם: אני עוד לא מדבר על הבניינים שעתידים לעבור והם מבקשים הארכה עד 2023.
<אברהם טורם: זה אומר שחלקים מן האוכלוסייה בישראל לא יצליחו לבוא למשרד הפנים או ללכת למשטרה או להגיע לכל המקומות שכולנו מבקשים להגיע אליהם.
<אברהם טורם: אנשים עם מוגבלות זה לא ההם שם, זה אנחנו, זה בני המשפחות שלנו, זה החברים שלנו, זה השכנים שלנו, זה כל אלה שחיים אתנו.
<אברהם טורם: אנחנו צריכים לדאוג שתהיה פה חברה אחת שכולנו משתמשים בשירות שלה.
<אברהם טורם: ההצעה הזאת מאותתת לחברה הישראלית: תעזבו, הם סוג ב', יש אנשים עם מוגבלות שאנחנו יכולים לדחות את המועד שבו הם יוכלו להשתלב – כי לא עבדנו נכון, כי לא התייחסנו ברצינות לחקיקה, כי כנסת ישראל שמחוקקת תקנות וחוקים אומרת לעצמה שנה לפני שמגיע המועד "בואו נדחה, זה בסדר שנדחה".
<אברהם טורם: אז מה יקרה עם החברים שלנו שנמצאים פה מהרשויות המקומיות?
<אברהם טורם: הם צריכים להנגיש עד שנת 2021.
<אברהם טורם: הם יגיעו לאותה סיטואציה בשנת 2020, הם יבואו לוועדה המכובדת ויגידו "בואו נדחה את זה".
<אברהם טורם: יש בזה איתות קשה מאוד לכל החברה הישראלית.
<אברהם טורם: בזה, כבוד היושב-ראש, אנחנו צריכים לגעת ולא להסכים, רק מהמקום הזה, כי נכנסים פה בעניין הזה לסוג של "מלכוד 22".
<אברהם טורם: דיברת על ועדת המשנה בראשות אילן גילאון – בעצם זה זילות של כל מה שהוחלט בוועדת המשנה בשנים האחרונות.
<אברהם טורם: אנחנו עושים חקיקה, אנחנו עושים תקנות, וכאשר נוח לנו או לא נוח לנו אנחנו אומרים "בואו נדחה שוב", בעזרת הוועדה.
אלי אלאלוף: את מסכימה שקודם כל נציג הדיור הממשלתי יתבטא ואחר כך את?
קארין אלהרר: איך אני יכולה להגיד לא?
קארין אלהרר: בבקשה, בטח.
אלי אלאלוף: מי מטעמכם יסביר את המצב?
<ערן הראל: אני מנהל הדיור הממשלתי כבר קצת יותר משנה.
קארין אלהרר: זה כתב ההגנה?
<ערן הראל: חלק מכתב ההגנה.
<ערן הראל: אני כבר קצת יותר משנה בתפקיד.
<ערן הראל: מאז שנכנסתי יש לי שיח טוב עם הנציבות ועם אברמי טורם שעומד בראשה.
<ערן הראל: אגיד כמה דברים שהם מבחינתנו המצפן שלנו.
<ערן הראל: דרך אגב, זה היה נכון הרבה לפני שהיו תקנות.
<ערן הראל: הדיור הממשלתי תמיד עבד, במפרטים שלו, מי שיבדוק אחורה יגלה שבעניין נגישות, עוד לפני שנחקק החוק הזה, עשינו את המקסימום שאנחנו יכולים.
<ערן הראל: רק כמה דברים בסיסיים: אנחנו רואים בזה חשיבות עצומה.
<ערן הראל: אנחנו חושבים שכל מי שצריך להגיע למבנה של הממשלה, המבנה צריך להיות נגיש לו והוא צריך להיות מסוגל לקבל שירות.
<ערן הראל: דרך אגב, אנחנו רואים את זה גם ברמת העובדים שלנו.
<ערן הראל: אנחנו משחלפים דיור בקצב מטורף.
<ערן הראל: אנשים יכולים לראות את מה שקורה פה בירושלים.
<ערן הראל: אנחנו חושבים שהממשלה צריכה לשבת במקום ראוי, שנותן שירות לכלל הציבור במקומות ראויים.
<ערן הראל: אם תבחנו מה עשינו ברשות האכיפה והגבייה, החלפנו להם את כל המשרדים מן המרתפים של בתי המשפט למקומות שגם החייבים, האנשים החלשים ביותר במדינת ישראל, יוכלו לקבל שירות ראוי.
<ערן הראל: זה מה שאנחנו חושבים כאג'נדה.
אלי אלאלוף: הם במבנים חדשים או בהתאמת מבנים?
<ערן הראל: במבנים חדשים, בהתאמות מלאות.
אלי אלאלוף: מבנים חדשים זה לא הבעיה.
<ערן הראל: אנחנו בונים, אנחנו שוכרים, אנחנו משחלפים ואנחנו משפצים.
<ערן הראל: אנחנו עושים הכול.
<ערן הראל: אנחנו מדברים על 6,500 מבנים.
<ערן הראל: זה by far חברת הנדל"ן הכי גדולה במדינת ישראל, אם אנחנו מדברים על חברות כמו "אפריקה ישראל" ואחרות – 300–400 נכסים, בפריסה ארצית "מטורפת".
<ערן הראל: אין כמעט נקודה במדינת ישראל שאנחנו לא יושבים בה, ואנחנו רואים את כולם.
<ערן הראל: אני יכול להגיד לכם שאנחנו יושבים אחת לשבוע בוועדה, טובי האנשים בדיור הממשלתי, ועוברים נכס-נכס כדי לראות שהנכס הזה מונגש.
<ערן הראל: אגיד עוד משהו: אין לנו בעיה של כסף.
<ערן הראל: קיבלנו מאגף התקציבים תקציב שמאפשר לנו להנגיש את הכול.
<ערן הראל: אנחנו מפעילים פה מינהלת מקצועית שמנתחת נכס-נכס.
<ערן הראל: זה בהיקפים מטורפים.
<ערן הראל: יש בעיות אובייקטיביות.
<ערן הראל: אנחנו מדברים על הנגשת מבנה שיש בו אנשים.
<ערן הראל: אני לא יודע אם מישהו נתקל פעם במבנה לשימור.
<ערן הראל: אנחנו צריכים להנגיש מבנים לשימור – רק לקבל היתר לדבר הזה, אתם מוזמנים לבחון את התהליכים.
<ערן הראל: דרך אגב סיפרו לנו שיש מסלול ירוק ברשויות מקומיות.
<ערן הראל: כדי לעשות רמפה במבנה של שירות בתי הסוהר, שקיבלנו אותו לפני קום המדינה, הרשות המקומית מבקשת ממני להסדיר את הרישום של הקרקע.
<ערן הראל: אני באתי להנגיש ויש לנו מסלול ירוק.
<ערן הראל: כל שאנו רוצים, שאנשים יוכלו לקבל שירות.
<ערן הראל: אני לא יכול לעבוד בניגוד לחוק.
<ערן הראל: בחלק מן המקומות אנחנו רוצים הקלות כדי להגיע למטרה אבל עדיין אנחנו בתוך התהליכים האלה.
<ערן הראל: יש לנו עשרות דוגמאות.
<ערן הראל: בעיניי זה במסגרת התירוצים, כי אנחנו צריכים להגיע למאה אחוז מבנים מונגשים, קודם כול כערך, ואנחנו רואים את זה כך.
<ערן הראל: פרט לעניין ההנגשה, יש פה קשיים הנדסיים.
<ערן הראל: גם אם יש לי פטור הנדסי, המשמעות היא שאני צריך לעבור מן המבנה.
קארין אלהרר: בואו נדבר על מה שאין לך בו בעיה הנדסית.
<ערן הראל: ברמת הנכס, מתוך 6,500 המבנים, עשינו סקר ראשוני, שהוא סקר לא מקצועי- - -
קארין אלהרר: מתי עשיתם אותו?
<ערן הראל: ברגע שנכנסו התקנות.
<אלכס פלוטנו: ב-2010–2011.
<ערן הראל: ב-2010–2011 התחיל הסקר הראשוני.
<ערן הראל: שלחנו אנשים שיגידו, ראשית, האם זה מבנה שמקבל קהל.
<ערן הראל: לצורך העניין, בואו ניקח מבנה פשוט, בית דגן.
<ערן הראל: אנחנו מדברים על עשרות דונמים.
<ערן הראל: ברמת המבנה אנחנו צריכים לבדוק את זה.
<ערן הראל: זה אומר לעבור מבנה-מבנה, מהסככה שמגיעים אליה סטודנט וחוקר.
<ערן הראל: מבחינתנו בסוף זה מבנה שאמור להיות מונגש.
<ערן הראל: יש שם 600–700 מבנים כאלה אז הסקר הראשוני היה ברמה של לראות מה יש שם.
אלי אלאלוף: 600–700 שהם מבני ציבור?
<ערן הראל: אני צריך לעבור מבנה-מבנה בתוך הנכס ולהגיד אם הוא נגיש או פטור.
<ערן הראל: אין משהו אחר.
<ערן הראל: בסוף זה אפס-אחד.
<ערן הראל: אני צריך להגיע ל-6,500 מבנים בעין ולחתום עם יועץ נגישות במשרד, אם כן צריך הנגשה או לא צריך הנגשה.
קארין אלהרר: מתוך 6,500 המבנים שיש בסקר, כמה מהם מבנים שאנשים משתמשים בהם ושאין להם פטור הנדסי?
עבד אל חכים חאג' יחיא: יש עוד שאלה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אולי תתייחס אליהן ביחד.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אחרי שאתה עושה את הסקר ואתה קובע ואתה יודע שאת המבנה הזה חייבים להנגיש, חייבים, השאלה מה תכננתם ומה ביצעתם מאז.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יש דברים שאתה צריך לתכנן.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כדי להגיע להבנה שיש לך בעיה הנדסית אתה צריך להתחיל את התכנון.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יש מקומות שאתה צריך להתקין מעלית.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אם אנחנו כבר מדברים על 7 שנים לפחות מאז שהותקנו התקנות, אני חושב שהגיע הזמן, הייתם יכולים לדרוש לתקן דברים אפילו בתוך חוק התכנון והבנייה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אם אתה צריך מעלית וזה פוגע בקו בניין, אתה יכול לגשת ולקבל הקלה, כפי שעושים היום בתמ"א 38.
עבד אל חכים חאג' יחיא: בתמ"א 38 מוסיפים ממ"ד ובונים את הממ"ד אפילו אם הוא פוגע בקו בניין ומקבלים על זה היתר אפילו אם זה בניגוד לתב"ע מאושרת.
עבד אל חכים חאג' יחיא: השאלה מה עשיתם עד היום, כדי שנדע אם אנחנו מבקשים לדחות, כדי שנבין שיש סיכוי שאפילו עם הדחייה הזאת תגיעו לאחוזים שאנחנו מבקשים.
אלי אלאלוף: גילוי נאות:
אלי אלאלוף: חבר הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא הוא מהנדס.
אלי אלאלוף: הוא המהנדס היחיד מבין חברי הכנסת.
<אסף הופר: אני מנהל תחום נכסים בחשב הכללי.
<אסף הופר: אתייחס לשתי השאלות.
<אסף הופר: מתוך 6,500 מבנים – כך גם דיווחנו לממשלה בהצעת המחליטים – כתוצאה מאותו סקר ומהמשך הפרויקט ידענו להצביע על 2,000 מבנים שלא דורשים הנגשה.
<אסף הופר: לכן לא התייחסנו אליהם בהצעת המחליטים ובחקיקה הנוכחית.
<אסף הופר: אמרנו שיש לנו 4,500 מבנים להנגיש.
<אסף הופר: בוודאי שמתוכם, כפי שאמר גם ראש הנציבות, יתכנו מבנים שבפועל לא יצטרכו עבודות הנגשה, אבל מבחינתנו כל מבנה שאנחנו לא יודעים שלא צריך הנגשה אז נכון להיום הוא צריך הנגשה.
<אסף הופר: כאשר נגיע לשטח יכול להיות שנבין שאין צורך בהנגשה.
קארין אלהרר: לא הבנתי את התשובה.
קארין אלהרר: יש לך 6,500 מבנים, ש-2,000 מבנים מתוכם נגישים.
<אסף הופר: לא, הם לא דורשים עבודות נגישות כי הם לא מקבלים קהל, או בשל כל סיבה אחרת לפטור.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לא צריך להנגיש אותם גם לעובדים?
קארין אלהרר: אני הבנתי, אתה לא צריך להתעסק בהם כרגע.
<אסף הופר: אני לא צריך להתעסק בהם, הם פטורים.
קארין אלהרר: נהדר.
קארין אלהרר: לפי החישוב שלי נשארו 4,500 מבנים.
קארין אלהרר: ב-4,500 המבנים האלה, כמה מהם כן דורשים הנגשה כי יש בהם קבלת קהל ובכמה מהם התחלתם לבצע את ההנגשה שלהם?
<אסף הופר: אחזור על מה שאמרתי: עד היום, בניגוד למה שנאמר קודם על ידי הנציבות, הנגשנו מעל 1,500 מבנים בעבודות הנגשה בפועל, בביצוע עבודות.
<אסף הופר: 1,500 הושלמו וקיבלו אישור נגישות.
קארין אלהרר: נציב שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות מרים גבה.
קארין אלהרר: הוא לא מכיר את זה.
<אסף הופר: יכול להיות, אבל אני חושב שאין טעם להתכתש פה על המספרים.
<אסף הופר: יש לנו יותר מ-1,500 מבנים שהושלמו.
<אברהם טורם: המצגת שלך שהראיתם לנו לפני שבוע דיברה על 544 מבנים.
<אברהם טורם: חברים, זה לא שאנחנו מתכתשים.
אלי אלאלוף: מה האמת, שלך או שלו?
<אסף הופר: יש לנו מעל 1,500 מבנים שקיבלו אישור מורשה נגישות, שהם נגישים.
<אסף הופר: מתוך המבנים שנותר להנגיש בשנת 2018 ואילך, בהנחה שהחוק יתקבל- - -
קארין אלהרר: זה 3,000 מבנים?
<אסף הופר: לא, זה פחות מ-3,000 מבנים כי יש מבנים שמיועדים לפינוי.
<אסף הופר: היום אנחנו יודעים על כ-300 מבנים שמיועדים לפינוי ויכול להיות שנפנה עוד מבנים.
קארין אלהרר: אז נותרו 2,700 מבנים להנגשה.
<אסף הופר: אין 2,700.
<אסף הופר: יש 2,700 במספר הגדול, ואנחנו יודעים להגיד בוודאות שאת חלקם לא נצטרך להנגיש בפועל.
אלי אלאלוף: יש לי בקשה, חברתי קארין אלהרר, לא נהפוך פה לוועדה חשבונאית.
אלי אלאלוף: אני מבקש לקבל רשימה מאושרת על ידי שני הצדדים.
אלי אלאלוף: אני מציע שאתם תיתנו את הרשימה המקורית ואילו חברי הנציבות יתקנו ובסוף תהיה רשימה חתומה על ידי שני הצדדים.
<מיכל שיק הר-טוב: יש אפשרות לפרסם את הרשימה גם לציבור?
<מיכל שיק הר-טוב: אנחנו פשוט מבקשים את המידע הזה כבר שנה.
אלי אלאלוף: אתם יודעים שהסוד היחיד של המדינה הוא שאין סוד במדינה הזאת.
אלי אלאלוף: אני בעד לפרסם את זה לציבור.
<ערן הראל: הייתה פנייה לפי חוק חופש המידע.
<ערן הראל: יש לנו רשימה, שחתמתי עליה בימים האחרונים.
<ערן הראל: אין לנו בעיה לפרסם את זה.
אלי אלאלוף: הדברים שלא צריך לפרסם ידועים לשני הצדדים.
אלי אלאלוף: אם יש רשימה שלא ניתנת לפרסום היא לא תתפרסם.
אלי אלאלוף: ברגע זה אני סוגר את עניין המספרים, כמה מבנים נדרשים להנגשה וכן הלאה.
אלי אלאלוף: אני חוזר: אנחנו רוצים לקבל רשימה.
אלי אלאלוף: כמה זמן תיקח עבודה כזאת?
אלי אלאלוף: 3 חודשים?
אלי אלאלוף: אנחנו מבקשים שהוועדה תקבל רשימה מסודרת המשותפת לשני הגורמים, רשימה שתכלול פרטים שמאפשרים לזהות: אוכלוסייה, מי משרת, כתובת, מצב ראשוני של המבנה לפני התחלת תכנון שלו, מה המטרות.
אלי אלאלוף: משהו שמאפשר לנו לא לראות רשימת מכולת אלא רשימה חכמה.
אלי אלאלוף: אם אנחנו לא יכולים לקבל את זה, ניתן לכם 3 חודשים, יש לנו הנהלת ועדה יעילה מאוד.
אלי אלאלוף: 3 חודשים כי זה דורש עבודה.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה עבודה חלקית.
אלי אלאלוף: אני רוצה שתיקחו על עצמכם תוך 3 חודשים לתת לנו את הרשימה הזאת, בשיתוף פעולה עם הנציבות.
אלי אלאלוף: לדעתי זה יפסיק את הפינג-פונג הלא נעים הזה.
אלי אלאלוף: לזה התכוונתי בהתחלת דבריי.