GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: וכך ממילא התקופה תובא בחשבון לעניין תקופת ההכשרה.
<נעה בן שבת: שיפוי הרשות הרשות תחזיר למוסד אחת לרבעון ותוך 30 ימים מיום דרישת המוסד כל סכום שהוציא המוסד לצורך ביצוע הסכם זה, לרבות הוצאות מנהליות שהיו למוסד כתוצאה מהחלת ההסכם, בשיעור של 1% מכלל התשלומים שהמוסד שילם לזכאיות להענקת לידה, לפי הסכם זה.
<נעה בן שבת: דרישת התשלום של המוסד תכלול את פרטי הזכאיות להן שולמה הענקת לידה מכוחו של הסכם זה.
<נעה בן שבת: מצוין פה שם פרטי, שם משפחה ומספר תעודת זהות, את חודשי העבודה שעבדה כל זכאית לאחר השירות, את הסכום ששולם לזכאית כהענקת לידה ואת הסכום שהרשות נדרשת לשלם.
<נעה בן שבת: בעד איחור בתשלום תחול הוראת החשב הכללי 3.1.1.
<נעה בן שבת: בעניין ריבית פיגורים.
<נעה בן שבת: הרשות תשפה את המוסד בעד מלוא הענקת הלידה ששולמה בהתאם להסכם זה.
<נעה בן שבת: קמה לזכאית זכאות לדמי לידה מכוח הוראות סעיף 50 א' 2 לחוק, שזה זכאות חלקית בלבד, לתקופה של 8 שבועות בלבד, וזה מכוח העבודה שלה אחרי השירות, תשפה הרשות את המוסד רק בעד הענקת הלידה ששולמה מעבר לדמי הלידה שהייתה זכאית להם מכוח הסעיף האמור.
<נעה בן שבת: תחילה ותוקף תחילתו של הסכם זה ב-1 לחודש שלאחר יום פרסומו (להלן – יום התחילה) והוא יחול על מי שילדה ביום התחילה ואילך.
<נעה בן שבת: הסכם זה יעמוד בתוקפו במשך 5 שנים מיום התחילה והצדדים יהיו רשאים להאריכו לתקופות נוספות, כל אחת בת 5 שנים.
<נעה בן שבת: כל צד רשאי לבטל הסכם זה על ידי מתן הודעה מוקדמת בכתב של שלושה חודשים מראש.
<נעה בן שבת: ואולם, ביטול ההסכם כאמור, לא יפגע בזכאותה של זכאית להענקת לידה לפי הסכם זה, אם ילדה בתוך 10 חודשים מיום מתן הודעה על ביטול ההסכם לפי סעיף זה והרשות תשפה את המוסד גם בעד תשלום כאמור.
<נעה בן שבת: זאת אומרת אתם נותנים להם עוד תקופה לגבי מי שיולדת.
<יוסף פולסקי: מי שהסתמכה בעצם על ההסדר.
<מוטי אלמליח: זה לא יבוטל, אל תדאגו.
<נעה בן שבת: תשלומים ראשונים לפי הסכם זה ישולמו לזכאיות בתוך שלושה חודשים מיום התחילה, בשל זכאות להענקת לידה שנוצרה מיום התחילה ואילך.
מירב בן ארי: מי חותם על זה?
<נעה בן שבת: חותמים על זה נציגת המוסד ונציגת הרשות.
<יוסף פולסקי: נציגי המוסד.
<נעה בן שבת: נציגי הרשות.
עליזה לביא: כן, רק שוב לפרוטוקול, זה נכנס לתוקף באחד באפריל.
<נעה בן שבת: אחרי יום הפרסום.
מירב בן ארי: אתם תעשו את המקסימום כדי שזה יהיה, כן, אין סיבה שלא, אנחנו רק ב-12 במרס.
<נעה בן שבת: שני הצדדים צריכים לחתום וצריך לפרסם את זה ברשומות.
מירב בן ארי: כן, לחתום, לפרסם ואז זה ייכנס לתוקף.
עליזה לביא: תיידעו את ה- - -
<מוטי אלמליח: בוודאי.
<מוטי אלמליח: תסמכי על שר שלום.
עליזה לביא: הוא לא פה, מה נעשה?
<נעה בן שבת: זה בעצם התחדשות אוטומטית עוד חמש שנים.
מירב בן ארי: אחרי 5 שנים.
<נעה בן שבת: זה לא התחדשות אוטומטית בעצם.
<יוסף פולסקי: לא, כל חמש שנים צריך חידוש.
<נעה בן שבת: אז זה לא התחדשות אוטומטית, אתם תחדשו את זה רק אם תהיו מעוניינים.
<נעה בן שבת: הרבה פעמים בהסכמים אתם עושים תקופה של שנה, אבל זה חידוש אוטומטי אלא אם כן מבטלים.
עליזה לביא: למה לא אוטומטי?
<שלומי מור: קודם כל התקופה היא ממושכת למדי לסעיף 9, 5 שנים פלוס 5 שנים כל אחד וגם סעיף ג' קצת לא משתלב עם סעיף ב', כי ג' אומר שאנחנו רשאים לבטל.
<שלומי מור: בסעיף ב' אפשר יהיה להבין שאם לא נבטל זה יתמשך מאליו ב-5 שנים נוספות.
<שלומי מור: לא הייתי דואג.
<שלומי מור: אני גם לא רואה שום אינטרס אם זה יעבוד כשזה יבוטל.
עליזה לביא: אתם צריכים לרשום את זה, כי אנחנו לא תמיד נהיה כאן.
מירב בן ארי: תרשום את זה.
עליזה לביא: חבל שאנחנו לא נעשה את זה בצורה - - -
<שלומי מור: להבנתי זה יתחדש מאליו.
עליזה לביא: אבל ההבנה שלך לא תמיד תהיה שם, אני לא אהיה שם, את לא תהי שם.
עליזה לביא: גברתי, אם אפשר - - -
מירב בן ארי: אנחנו נוסיף את זה.
עליזה לביא: גם עכשיו, אם לא הייתה מגיעה אלי אותה בת שירות לאומי, לא היינו עולים על זה והעוול היה נמשך.
מירב בן ארי: אז אני רוצה להצביע.
מירב בן ארי: את יכולה להצביע, יש לי פה חבר בוועדה.
עליזה לביא: כן, במקום מאיר.
מירב בן ארי: במקום מאיר, אוקיי.
מירב בן ארי: אז מי בעד ההסכם?
מירב בן ארי: ההסכם אושר על ידי ועדת העבודה והרווחה.
עליזה לביא: יאללה, פרו ורבו.
מירב בן ארי: אוקיי, אני מחדשת את הדיון.
מירב בן ארי: נועה, בבקשה.
<נעה בן שבת: כן, מכיוון שבאחד באפריל נכנס החוק לתוקף - - -
מירב בן ארי: חוק השירות הלאומי.
<נעה בן שבת: חוק השירות האזרחי קוראים לו.
<שלומי מור: זה לא מתיחת אחד באפריל, שיידעו.
<נעה בן שבת: אז מכיוון שאנחנו רוצים לדעת שהוא לא מתיחה, אז רצינו לשאול מה מצב התקנות שהיו קשות כל כך להפעלת השירות הלאומי משנת השירות הבאה.
<יואב ארבל: בכל מקרה קיבלנו את פניית הוועדה בנושא ואנחנו באמת עמלים לכתוב מכתב מפורט לוועדה.
מירב בן ארי: תודה לביטוח הלאומי.
<יואב ארבל: קיבלנו את הפנייה של הוועדה אלינו.
<יואב ארבל: כלומר ביקשתם עדכון ואנחנו בימים הקרובים גם נעביר בכתב את העדכון, אבל בכל מקרה בעל פה, נעדכן על מה שקרה מאז שעבר החוק.
<יואב ארבל: קודם כל מונה השר האחראי.
<יואב ארבל: על פי החוק הממשלה צריכה למנות שר אחראי שהוא יהיה אחראי על החוק.
<יואב ארבל: עברה החלטת ממשלה בה מונה שר החקלאות ופיתוח הכפר אורי אריאל לשר שאחראי על החוק.
<יואב ארבל: בעצם בכובע הזה הוא יכול באמת להפעיל את כל הסמכויות שלו לפי החוק.
<יואב ארבל: החוק החדש – חוק שירות אזרחי – מונה בערך 50 הוראות.
<יואב ארבל: מעבר לסמכות הכללית להתקנת תקנות יש גם סמכות פרטנית בערך ב-50 נושאים ספציפיים להתקין תקנות.
<יואב ארבל: זאת אומרת יש פה חבילה גדולה של נושאים שצריך להתקין בהם.
<יואב ארבל: לכן לא הייתה לנו ברירה אלא לעשות תעדוף של הדברים היותר דחופים והדברים שיכולים לאט לאט לחכות.
<יואב ארבל: הרי 50 נושאים בבת אחת זה - - -
מירב בן ארי: אז מה אתה אומר?
מירב בן ארי: מה נראה לך?
מירב בן ארי: כי מהיום שאני בכנסת השר אורי אריאל אחראי על השירות הלאומי, לא?
מירב בן ארי: זה רק כאילו הוא קיבל כתב מינוי?
<יואב ארבל: לא, לא, הוא קיבל כתב מינוי מכוח החוק.
מירב בן ארי: כן, אבל הוא תמיד אחראי.
<יואב ארבל: בכל מקרה מה שאנחנו עשינו, הסיכום היה שאנחנו מכינים תקנות לחוק, כמה סטים של תקנות לפי הפרקים של החוק.
<יואב ארבל: מכיוון שמדובר על חוק ארוך לא נעשה רק סט אחד של תקנות, יש כמה סטים של תקנות לפי הפרקים של החוק.
מירב בן ארי: מתי הם יגיעו לוועדה?
<יואב ארבל: יש כבר שלושה סטים של תקנות.
מירב בן ארי: שמוכנים?
<יואב ארבל: שגובשו כבר.
<יואב ארבל: הופצו להערות הציבור לפי ההנחיות.
<יואב ארבל: קיבלנו כבר הערות.
<יואב ארבל: הטמענו כבר את ההערות.
מירב בן ארי: כמה זמן להערות הציבור?
<נעה בן שבת: 30 ימים.
<יואב ארבל: נראה לי 21.
<יואב ארבל: כל זה כבר בהיסטוריה, כל זה כבר קרה.
<יואב ארבל: כרגע אני אגיד לכם על מה מדובר.
<יואב ארבל: מדובר על תקנות של שירות אזרחי של הפרק של עקרונות השירות, שכוללים, אם אתם רוצים פירוט וזה גם - - -
מירב בן ארי: לא, לא צריך את הכל.
מירב בן ארי: רק תגיד מתי אתה מביא את זה לוועדה.
<יואב ארבל: שוב, כרגע הסטאטוס הוא ששר החקלאות הוציא מכתב לעשרה שרים, זה לפי הוראת החוק, שנדרשת הסכמתם או אישור התייעצות שלהם.
<יואב ארבל: חלקם החזירו, חלקם עוד לא.
<יואב ארבל: כשיגיעו כל האישורים האלה ונגמור את הליך הנוסח מול משרד המשפטים, זה יגיע לוועדה.
<יואב ארבל: מתי בדיוק זה יגיע, זה באמת תלוי בהליך הזה של ההתייעצות של השרים.
<נעה בן שבת: אבל אתם תוכלו בתשובתכם לפרט את זה?
<נעה בן שבת: גם הוועדה תוכל לשמוע ולשאול.
<נעה בן שבת: אולי השרים, להציע להם למהר בעניין הזה.
<נעה בן שבת: אני לא יודע מה הוועדה תחליט לעשות.
<יואב ארבל: אתם רוצים שאנחנו גם נפרט?
<נעה בן שבת: מי השרים בהתייעצות.
מירב בן ארי: מה זה, יש מלא.
<יואב ארבל: אני צריך לדבר עם לשכת השר באמת.
<יואב ארבל: אני אבדוק מולם בדיוק איפה זה עומד.
מירב בן ארי: אוקיי, צריך לעדכן את הוועדה בבקשה מי השרים שענו, למי אתם מחכים לתשובה, לבוא, לומר, לעדכן אותנו במכתב מסודר, כי החוק אמור להיכנס באחד באפריל, אז אנחנו צריכים מכתב עוד ממש היום, מחר, שמעדכן אותנו על מצב החוק והראייה לתקנות.
<יואב ארבל: החוק אמור להיכנס לתוקף באחד באפריל, אבל בהתייחס לשנת השירות שמתחילה באחד בספטמבר.
<יואב ארבל: אני לא אומר את זה שיש לנו זמן, אין לנו זמן, אבל - - -
מירב בן ארי: אין בעיה, אז רק תעדכן אותנו.
<יואב ארבל: העדכון לוועדה יגיע.
<יואב ארבל: בבקשה, תודה לכם.
אלי אלאלוף: בוקר טוב לכולם, חברים.
אלי אלאלוף: אנחנו מתחילים את הישיבה.
אלי אלאלוף: הישיבה על שתי תקנות שקשורות לחוק הסיעוד והגיעו אלינו לפני מספר שבועות, אחרי שנעבור לזה אנחנו בעצם עושים הפסקה וחוזרים לדיון על חוק הסיעוד ב-10:30.
אלי אלאלוף: היום אנחנו ה-4 במרץ 2018, י"ז באדר, השעה 10:11.
אלי אלאלוף: בבקשה, היועצת המשפטית תציג לנו את שתי התקנות.
אלי אלאלוף: אל תיבהלו, זה קצר.
<נעה בן שבת: התקנה מציעה פה שני דברים, כאשר יש בדיקה מחדש של מידת התלות בעזרת הזולת לעניין גמלת סיעוד, הבדיקה מחדש, התוקף שלה ייעשה משבעה ימים לאחר יום שבו הוגשה בקשה לבדיקה מחדש, במקרה שבאמת היה צורך באותה בדיקה מחדש.
<נעה בן שבת: זו הוראה ראשונה, או ממועד הגשת הבקשה או מהמועד שבו נערכה הבדיקה מחדש כשזה ביוזמת המוסד.
<נעה בן שבת: בכל מקרה סעיף קטן (ב) פה אומר שהזכאות לגמלת סיעוד לא תיגרע עקב הבדיקה מחדש.
לאה פדידה: זאת אומרת כמו במבחן חוזר, שלא לוקחים את הציון הטוב ביותר, אלא לא יכול להיות שיפחיתו שעות סיעוד.
<נעה בן שבת: לא יכול להיות שיפחיתו ודווקא כן לוקחים את הטוב ביותר, זאת אומרת אם המצב הוא רע לא יפחיתו את ה - - -
<נתי ביאליסטוק כהן: לא יפחיתו ולא ישללו.
אלי אלאלוף: וגם נמצא את זה בחוק של היום.
לאה פדידה: אז זה מצוין.
<נעה בן שבת: אם המצב הוטב לא יפחיתו.
<נעה בן שבת: אם הבדיקה מחדש מגלה שהמצב הוא טוב יותר ממה שחשבו, זאת אומרת צריך להוריד את גמלת הסיעוד לא יורידו אותה למרות זאת.
<נעה בן שבת: בדיון הקודם בתקנות האלה היה ויכוח על שאלת הנומרטור ואני מבינה שהגיעו לפה להסכמות.
אלי אלאלוף: יש הסכמות על המילה הגסה הזאת, נומרטור.
אלי אלאלוף: מי שלא יודע מה זה, שיילכו לאנשי האוצר, רק להם יש את הסוד, הם מחזיקים בסוד.
לאה פדידה: יש שתי מילים מעצבנות, מצ'ינג ונומרטור.
אלי אלאלוף: לא, נומרטור, כי אתה מצפה לראות מישהו, אז אין מישהו.
אלי אלאלוף: אתה מצפה לראות את החישוב, אין חישוב.
אלי אלאלוף: אז זה רק סוד שלהם.
<נתי ביאליסטוק כהן: ואתה פותח את לוחות הברית וזה לא כתוב שם.
אלי אלאלוף: גם לא, אבל זה נומרטור
<אייל מדן: יש חישוב.
אלי אלאלוף: יש חישוב?
אלי אלאלוף: אני מבקש שתעשה לי - - -
<אייל מדן: הוא מוצג לממשלה כל שנה.
אלי אלאלוף: הקראה.
<נעה בן שבת: תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח סיעוד) (בדיקה מחדש של מידת התלות בעזרת הזולת של זכאי לגמלת סיעוד) (תיקון), התשע"ח-2018.
<נעה בן שבת: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 230 ו-400 לחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995 (להלן – החוק), בהתייעצות עם מועצת המוסד לביטוח לאומי לפי סעיף 12 לחוק ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: החלפת תקנה 3. 1.
<נעה בן שבת: במקום תקנה 3 לתקנות הביטוח הלאומי (ביטוח סיעוד) (בדיקה מחדש של מידת התלות בעזרת הזולת של זכאי לגמלת סיעוד), התשמ"ח-1988, יבוא: "3.
<נעה בן שבת: תחילת השינוי שינוי בגמלת סיעוד עקב בדיקה מחדש, תחילתו שבעה ימים לאחר היום שבו הגיש הזכאי בקשה לבדיקה מחדש כאמור בתקנה 1, או שבעה ימים לאחר המועד שבו נערכה הבדיקה מחדש, כאמור בתקנה 2, לפי העניין.
<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנת משנה (א) לא יפחת היקף גמלת הסיעוד ולא תישלל הזכאות לגמלת הסיעוד עקב הבדיקה מחדש.
<נעה בן שבת: " תחילה ותחולה.
<נעה בן שבת: תחילתן של תקנות אלה ב-1 בחודש לאחר תום שלושה חודשים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה), והן יחולו על הגשת בקשה לבדיקה מחדש או על ביצוע בדיקה מחדש, לפי העניין, מיום התחילה ואילך.
<נעה בן שבת: אז יש לכם שלושה חודשים להתארגנות לצורך ביצוע.
<נעה בן שבת: זה ייצא בתחילת החודש, צריך להגיע עד 1 בחודש שלאחר מועד פרסומן, תלוי כמובן מתי הן יפורסמו.
אלי אלאלוף: חברת הכנסת פדידה, רוצה?
לאה פדידה: מעולה, ככה אנשים לא יפחדו לערער, שלא יירדו להן השעות.
לאה פדידה: תקנה טובה מאוד.
אלי אלאלוף: נציג הביטוח הלאומי רוצה להגיד משהו?
<רועי קרת: לא, אנחנו הצגנו את הדברים בפעם הקודמת.
<רועי קרת: רועי קרת.
<רועי קרת: בעצם אני כן רוצה להגיד משהו.
<רועי קרת: הוויכוח העקרוני בעניין הנומרטור - - -
לאה פדידה: רועי קרת, ותפקידך?
לאה פדידה: אני לא מכירה.
<רועי קרת: אני המשנה ליועץ המשפטי במוסד לביטוח הלאומי.
<רועי קרת: התקנות הוצגו באמת בפעם הקודמת ולא הוצבע עליהם בגלל הוויכוח על הנומרטור.
<רועי קרת: הוויכוח העקרוני ושאלת חלות הנומרטור על התקנות האלה לא נפתר עדיין, הוא ממתין להכרעת היועץ המשפטי לממשלה.
<רועי קרת: מה שנפתר זה שמשרד האוצר תקצב את התקנות האלה לפי כללי הנומרטור ולכן השאלה פה כבר לא צריך להכריע בה, אבל אני מניח שהיא תתעורר בתקנות הבאות.
לאה פדידה: זהו, אתה הבנת?
לאה פדידה: כי אני לא הבנתי.
<רועי קרת: אני אומר שהכנסת חוקקה לפני שנתיים הוראת חוק שמגבילה את היכולת שלה לחוקק חקיקה נוספת לפי כללים שנקראים כללי הנומרטור, זאת אומרת אם יש הוצאה שמגדילה את הוצאות תקציב המדינה מעבר לסף שנקבע - - -
אלי אלאלוף: אבל זו תקנה שבאה על בסיס אישור שנתנו לפני כמעט שנתיים, לא?
<רועי קרת: לא, האישור לתקנה הזאת מבחינת כללי הנומרטור ניתן בהחלטת הממשלה לפני חודש וחצי.
אלי אלאלוף: אז אין סכנה?
<רועי קרת: לא, לתקנות הספציפיות האלה אין סכנה.
אלי אלאלוף: כי זה מתוקצב.
אלי אלאלוף: בלאו הכי להזכיר לך שזה נמצא בחוק הבא שהוא - - -
<רועי קרת: לא, זה לא חלק מהחוק הבא.
<רועי קרת: החוק הבא הוא חוק, זה תקנות, לכן זה הליך חקיקתי נפרד ולכן מה שכתוב שם לא כתוב פה ולהיפך.
אלי אלאלוף: טוב, העיקר אפשר להצביע?
אלי אלאלוף: בהבנה המוחלטת של הטקסט.
אלי אלאלוף: תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח סיעוד)
אלי אלאלוף: אני חייב לציין פה, חזר מישהו מחאג', פרופ' בריק חזר מפז, מגיע לו ברכות, ברוך הבא.
אלי אלאלוף: אנחנו מדברים על הקדמת המועדים לעניין תוספת הוותק לקצבת הזקנה.
אלי אלאלוף: מי מסביר?
<אייל מדן: רפרנט ביטוח לאומי, אגף התקציבים, משרד האוצר.
<אייל מדן: בחוק ההתייעלות הכלכלית לשנים 2017 ו-2018 בוצע תיקון שמיטיב עם אוכלוסיית הקשישים שלא צברו את מלוא תוספת הוותק מקצבת הזקנה.
<אייל מדן: אני מזכיר שתוספת ותק ניתנת כשני אחוזים לכל שנה.
<אייל מדן: בוא נגיד שהמצב שהיה לפני התיקון של 2017 ו-2018, מעבר לעשר שנים של צבירת זכויות בביטוח הלאומי, של תשלום דמי ביטוח לאומי, צוברים שני אחוזים תוספת לקצבת הזקנה עד מכסה של 50 אחוזים בקצבת הזקנה.
<אייל מדן: התיקון בשנה שעברה קבע שבמקום תחילת תוספת הוותק החל מהשנה העשירית, הספירה שלל השנים תחל בעצם בשנה הראשונה אבל בהדרגה, בארבע פעימות.
<אייל מדן: אני אזכיר את הפעימות.
<אייל מדן: נקבע שבשנת 2017 זה החל מהשנה התשיעית, בשנת 2018 זה החל מהשנה השמינית, בשנת 2019 החל מהשנה הרביעית, החל מ-2020 מהשנה הראשונה.
<אייל מדן: בעצם תבוטל לגמרי תקופת האכשרה שהייתה נהוגה עד כה.
<אייל מדן: התיקן שמובא היום מקדים את הפעימה של שנת 2020.
<אייל מדן: הוא בעצם מקדים בשנה את הפעימות של 2019 ו-2020 ל-2018 ו-2019, כך שבשנת 2019 כבר נגיע למצב שלא תהיה יותר תקופת אכשרה לצבירת תוספת הוותק ויוכלו לצבור תוספת ותק החל מהשנה הראשונה ובשנת 2018 שכבר החלה, צבירת תוספת הוותק תחל כבר מהשנה הרביעית במקום מהשנה השמינית כפי שהיה אמור להיות עד כה.
<אייל מדן: זאת מהות התיקון.
<אייל מדן: אשמח לענות לשאלות, אם יש.
עודד פורר: עיקר התיקון הוא מה שעשינו בחוק ההסדרים הקודם, אז ביטלנו את עשר שנות האכשרה שיצרו אפליה בעיקר בין עולים לאזרחים שנולדו כאן או שחיים כאן בשנות העבודה מעל 35 שנים ובין נשים עקרות בית.
עודד פורר: הרבה מאוד נשים, גם הן, בגלל שחלק מהזמן היו עקרות בית, לא הצליחו להגיע למלוא תוספת הוותק.
עודד פורר: יש בהקשר של עולמות השלמת ההכנסה לתוספת הוותק וזה רק אם מתייחסים לשכבה הנמוכה ביותר.
עודד פורר: אם מישהו חי בתוך עולם של השלמת הכנסה והוא קיבל עכשיו תוספת של 300 שקלים, בתוספת ותק ייגרעו ממנו 300 שקלים בהשלמת הכנסה.
עודד פורר: הוא לא ניזוק מבחינת ההכנסה הכוללת שלו.
עודד פורר: אבל מישהו שהיה נניח רק עם 100 שקלים תוספת השלמת הכנסה, קיבל עכשיו תוספת של 300 שקלים בתוספת הוותק, הוא יקבל עוד 200 שקלים בחודש וגם שמרנו לו – וזה תיקון שעשינו בפעם הקודמת – על כל הזכויות האחרות שיש לו כתוצאה מכך שהוא היה בעולם השלמת הכנסה כמו הפטור מארנונה.
אלי אלאלוף: הקצבאות שהיו לו.
אלי אלאלוף: ידעתם על כך מראש?
אלי אלאלוף: שומרים לו על כל האינטרסים ועל כל ההטבות שהיו לו בעבר, אבל לא קצבאות.
אלי אלאלוף: למשל קצבאות הכנסה.
עודד פורר: אם קיבלתי 100 שקלים השלמת הכנסה, במקום ה-100 שקלים האלה אני מקבל 200 שקלים או השנה 154 שקלים תוספת ותק.
עודד פורר: הרווחתי 54 שקלים יותר בכסף אבל עדיין שמרתי על עולם השלמת ההכנסה מבחינת ההטבות מסביב, שאגב, שוות מאות שקלים בחודש.
אלי אלאלוף: אתם מסכימים אתו?
עודד פורר: תיארתי את זה נכון?
<אייל מדן: הנושא עלה.
עודד פורר: לגבי חדשים, לא.
עודד פורר: מי שנמצא בשקל אחד מעל השלמת הכנסה, לא נהנה מזה.
אלי אלאלוף: זה מקובל עליך.
<אייל מדן: אני רק אוסיף ואומר שזה עלה בפעם הקודמת.
עודד פורר: מעניין אותי לשמוע מביטוח לאומי נתונים.
עודד פורר: מהי השכבה, מתוך מקבלי תוספת הוותק הזו, שבעצם אדישה לתוספת.
עודד פורר: זאת אומרת, הם קיבלו תוספת וירדה להם השלמת הכנסה והם לא נהנים ממנה.
אלי אלאלוף: תרד להם.
<גבריאלה הילברון: מינהל המחקר, הביטוח הלאומי.
<גבריאלה הילברון: קשה לי מאוד לענות על זה.
<גבריאלה הילברון: קשה לומר בוודאות את מספר האנשים שהם אדישים, כמו שהגדיר חבר הכנסת, לשינוי.
<גבריאלה הילברון: אנחנו צריכים לעשות חישוב מראש כמה הם יקבלו בסופו של דבר ואת זה נדע בוודאות רק בשלב הבא.
<גבריאלה הילברון: כי היום הם מקבלים השלמת הכנסה כי הם עדיין לא קיבלו הם עדיין לא קיבלו את התוספת.
<גבריאלה הילברון: יכול להיות שהתוספת תוציא אותם מהשלמת הכנסה.
מיכל בירן: אבל את יודעת כמה מקבלים היום ואת יודעת כמה תהיה התוספת, אז למה קשה לחשב?
<גבריאלה הילברון: אני יודעת כמה מקבלים היום.
<גבריאלה הילברון: אם בתהליך מישהו למשל משנה גיל לגיל 80, הכול משתנה.
מיכל בירן: כל אלה תוחלות שיש לך בכל חישוב.
<גבריאלה הילברון: בהבטחת הכנסה יש שלוש קבוצות גיל.
עודד פורר: אני אומר יותר מזה בהקשר הזה.
עודד פורר: זה נכנס בבסיס התקציב.
עודד פורר: זאת אומרת, מהתוספת הזו ייהנו גם אלה שהיום הם בני 55 והם בכלל לא בעולם הזה, אבל כשהם יתקששו - ייכנסו לעולם קצבת הזקנה - הם כן ייהנו מזה שהם מקבלים את תוספת הוותק כמו כל אזרח ישראלי אחר.
<גבריאלה הילברון: בגדול אני יכולה להגיד שיש כ-100,000 מתוכם שמקבלים השלמת הכנסה.
<גבריאלה הילברון: האם התוספת תוציא אותם מהשלמת הכנסה או לא?
מיכל בירן: אבל את יודעת בדיוק כמה הם מקבלים.
<גבריאלה הילברון: יש שינויים גם בגיל שלהם וגם במצב המשפחתי שלהם.
עודד פורר: להערכתך, כמה אנשים מקבלים כ-150 שקלים תוספת השלמת הכנסה?
עודד פורר: אתם יודעים לומר?
<לבנה עזרא: ביטוח לאומי.
<לבנה עזרא: אני יכולה להגיד לכם בוודאות שבשנת 2018 ו-2017, עת שילמנו את התוספת, מדי שנה נפלו ממעגל מקבלי שלמת הכנסה כ-1,000 אנשים.
<לבנה עזרא: זה אמור לתת לכם אינדיקציה פחות או יותר גם לשנים הבאות.
<גבריאלה הילברון: השנה יש לנו גם את מתווה הנכים ולכן אנחנו מאוד מתקשים לומר לך איך זה ישפיע.
<אייל מדן: יש עוד נקודה אחת קטנה.
<אייל מדן: ב-2017 ו-2018 גם ייתנו תוספת לקצבת השלמת הכנסה בגובה של 250 מיליון ב-2017 ו-150 מיליון ב-2018.
עודד פורר: זה היה חלק מהתכנית.
<אייל מדן: זה היה חלק מהתכנית ולכן בעצם נתנו תוספת.
עודד פורר: מי שיצא, זה רק מי שנמצא בשוליים.
עודד פורר: רק מי שנמצא בקצה.
אלי אלאלוף: אתה יכול לומר לנו אם זה נוצל, כל הסכום הזה של 250 ו-150 מיליון שקלים.
<אייל מדן: כמובן.
<אייל מדן: הגדילו את הקצבה.
אלי אלאלוף: זה מנוצל באופן מלא?
<גבריאלה הילברון: בינואר 2018 הגדלנו את קצבאות השלמת הכנסה וגם בינואר 2017 בדיוק לפי המתווה.
אלי אלאלוף: נוצלו באופן מלא?
<לבנה עזרא: לרוב הניצול הוא גבוה יותר.
אלי אלאלוף: הוא לא דורש מהלך אישי של כל אחד?
<לבנה עזרא: המהלך האישי שאנחנו מבצעים הוא לגבי אלה שבעבר נפלו ממעגל השלמת הכנסה בגלל הכנסות ועתה, כשאנחנו מגדילים להם את השלמת ההכנסה, יש להם פוטנציאל לקבל זכאות להשלמת הכנסה.
<לבנה עזרא: יש לנו 5,000 מבוטחים שאנחנו מוציאים להם מכתבים בימים אלו, בעקבות העלאת השלמת הכנסה.
אלי אלאלוף: ואתם מאמינים שקרוב ל-100 אחוזים ינוצלו.
<לבנה עזרא: אמרתי גם בוועדות הקודמות.
<לבנה עזרא: אנשים לא רוצים להגיש תביעות אבל אנחנו כן שולחים מכתבים ואנחנו מקווים שהמיצוי יהיה עד כמה שניתן מרבי.
<לבנה עזרא: בוודאי שלא 100 אחוזים.
אלי אלאלוף: כולל מכתבים ברוסית?
<לבנה עזרא: המכתבים שלנו הם רק בשפה העברית אבל אתר האינטרנט מותאם גם ברוסית.
עודד פורר: למה לא להוציא מכתבים בשפה הרוסית?
עודד פורר: אגב, הם יודעים במערכת מי דובר רוסית.
עודד פורר: לפי מספר תעודת זהות.
<לבנה עזרא: אנחנו לא יודעים מי דובר רוסית.
<לבנה עזרא: אנחנו יודעים את ארץ המוצא.
עודד פורר: אני מציע לכם להתחבר למערכות של משרד הקליטה.
עודד פורר: בסך הכול אנחנו באותה ממשלה.
<לבנה עזרא: גם משרד הקליטה לא מוציא את כל המכתבים שלו בשפה הרוסית.
<לבנה עזרא: אני במקרה בקשר אתם.
<לבנה עזרא: המוסד לביטוח לאומי איננו מוציא מכתבים בשפה הרוסית.
עודד פורר: אדוני, אני חושב שצריך לבקש בהקשר הזה שמכתבים – אגב, לא רק בשפה הרוסית אלא גם בשפה האמהרית – יצאו בהתאם לארץ המוצא של אותו אזרח ותיק.
אלי אלאלוף: אל תבקש במהלך הנוכחי.
עודד פורר: לא, לא במהלך הנוכחי.
עודד פורר: אגב, עשינו את זה במשרד הפנים במהלכים מסוימים.
עודד פורר: למשל, כאשר מגיע עכשיו אזרח בנושא של הביומטרי, הוא יקבל את הפרטים שלו גם בשפות אחרות.
עודד פורר: זאת חובה במדינה שהיא מדינה קולטת עלייה.
עודד פורר: יש לנו עולים בגילים מבוגרים שאין להם יכולת לקרוא ואז אולי הם לא יודעים ולא ממצים את הזכויות שלהם.
עודד פורר: אני כן אומר בהקשר של החקיקה הזו שכולם נוגעים כל הזמן בעולם של השלמת ההכנסה ודווקא מה שהחוק הזה עושה, תוספת הוותק הזו, זה לאזרחים שנמצאים עם שכר מאוד נמוך, הם לא בעולם של השלמת הכנסה ועבורם זאת אולי התוספת היחידה והמשמעותית.
עודד פורר: אנחנו כולנו יודעים שגם בעולם השלמת הכנסה, גם אם אתה נמצא מעליו ב-100 או ב-200 שקלים, אתה עדיין נמצא ברף מאוד נמוך של הכנסה וזאת פעם ראשונה שהם מקבלים איזושהי תוספת שאפילו שהיא לא בעולם השלמת הכנסה היא מסייעת להם לעלות קצת.
עודד פורר: אני חושב שגם בנתונים הבינלאומיים, כשתסתיים הרפורמה הזו, היא תציב את מדינת ישראל במקום אחר בהשוואה למדינות ה-OECD.
מיכל בירן: אני לא מבינה איך זה יחול על האנשים האלה.
מיכל בירן: מי שמרוויח ממש ומקבל מעט כסף, הוא אמור גם לקבל השלמת הכנסה ואז זה פוגע בו.
מיכל בירן: מי האנשים שאתה מדמיין שזה משפר את מצבם?
עודד פורר: אני אומר שגם מי שנמצא מעל הרף של השלמת הכנסה, הוא עדיין נמצא בשכר נמוך.
עודד פורר: זה נכון שהוא לא בעולם השלמת ההכנסה, אבל עדיין שכרו הוא שכר נמוך.
עודד פורר: גם מישהו שמרוויח ובסוף מתקיים מהכנסה חודשית של 3,000 שקלים או 3,100 שקלים, הוא לא נכנס בעולם השלמת הכנסה.
עודד פורר: עדיין הוא מקבל כאן תוספת, בסוף הרפורמה, של 300 שקלים.
מיכל בירן: זה נכון אבל נראה לי שהדבר הנכון היה להעלות.
מיכל בירן: במקום לעשות דברים מסובכים, שאני מבינה שזה מסבך את החישובים, אבל אם בעצם מוסיפים תוספת שהיא תוספת ותק, פשוט צריך להעלות את האף של השלמה.
עודד פורר: עשינו גם את זה.
עודד פורר: כחלק מהרפורמה נוספו 400 מיליון שקלים, 250 מיליון ב-2016 ו-150 ב-2017.
עודד פורר: פשוט הרף לעולם השלמת הכנסה עלה.
עודד פורר: אני לא יודע לומר בדיוק בכמה ואולי הם ידעו לומר אבל רף הכניסה לעולם השלמת ההכנסה עלה.
עודד פורר: היה יותר קל להיכנס לעולם הזה בשנתיים האחרונות.
<רועי קרת: הערה לפרוטוקול.
<רועי קרת: ביטוח לאומי.
<רועי קרת: לתפיסת הביטוח הלאומי התיקון הזה הוא הישג בסיכום עם אוצר המדינה, התיקון הזה אמור להיות ממומן על דרך השיפוי והוא שיפוי יקר.
<רועי קרת: לפי חישובי המוסד כרגע, סדר גודל של 800 מיליון שקלים.
<רועי קרת: לצערי אוצר המדינה פיצל בחוק ההסדרים את סעיף הגמלה מסעיף השיפוי וסעיף השיפוי לא יהיה כאן.
<רועי קרת: אנחנו מניחים שהוויכוח הזה יתעורר במקום שהוא כן יהיה.
<רועי קרת: אנחנו לכן רוצים לשים את זה בפרוטוקול כבר עכשיו.
עודד פורר: 800 מיליון שקלים, זה אומר שיש עוד 200 מיליון שקלים שאנחנו צריכים לדבר עם האוצר איך הם ילכו לטובת הקשישים במדינת ישראל כי הם אמרו לנו שזה עולה מיליארד.
<רועי קרת: זה קצת יותר מ-800.
<רועי קרת: זה 830.
<לבנה עזרא: כבר שילמנו חלק.
אלי אלאלוף: הביטוח הלאומי עכשיו דואג לכספי האוצר או להפך?
<רועי קרת: הביטוח הלאומי דואג לכספי הביטוח הלאומי.
אלי אלאלוף: אם האוצר מאשר, בדרך כלל הוא עומד בהתחייבויות שלו.
<רועי קרת: לפעמים הוא עומד בהתחייבויות.
<אייל מדן: תמיד.
אלי אלאלוף: מה אתם עושים כשהוא לא עומד בהתחייבות?
אלי אלאלוף: מפסיקים את הקצבה?
<רועי קרת: הוועדה הזאת כבר יודעת, כי היה כאן דיון לפחות פעמיים על העניין הזה.
<רועי קרת: ביטוח לאומי רואה כבר באופק את המקום שבו תהיה בעיה מבחינת תשלום קצבאות.
<רועי קרת: כל העלאה כזו של קצבה שאין כנגדה מקור מימון, לא נותנים לנו להעלות את דמי הביטוח או לא משפים אותנו לפי סעיף 32, המשמעות היא שבמקום ב-46 או ב-44, אני לא יודע כמה זה היום, המועד שבו ייגמר לנו הכסף יוקדם ל-38.
אלי אלאלוף: אז כולם יהיו בריאים.
<אייל מדן: אני רק אומר שוועדת הכנסת החליטה לפצל את הסעיף הזה - זה לא מה שאנחנו החלטנו – והוא יידון בוועדת הכספים אחרי שכל התיקונים יחוקקו ואז נדע גם כמה בדיוק גובה השיפוי צריך להיות.
<אייל מדן: אני אומר לפרוטוקול שכפי שהתחייבנו, בכוונתנו לשפות באופן מלא על התיקון הזה.
<אייל מדן: אני אומר את זה לפרוטוקול.
<אייל מדן: כך יהיה.
אלי אלאלוף: לא הבנתי מה התהליך שמביא את הצעת החוק הזאת לוועדת כספים.
<אייל מדן: זה נדון בוועדת הכנסת.
<טלי ארפי כהן: הסעיף של השיפוי מאז ומתמיד נדון בוועדת הכספים.
<טלי ארפי כהן: הוא נגזר עכשיו מהתיקונים שגם נדונים כאן בוועדת העבודה והרווחה שזה הסיעוד והשיבוב.
<טלי ארפי כהן: בהתאם לכך צריך להתאים את סעיף השיפוי.
עודד פורר: התוספת הזאת גם תשולם רטרואקטיבית מינואר?
<טלי ארפי כהן: מינואר 2018.
<טלי ארפי כהן: כן.
<יעל סלנט: זה אומר שתצטרכו אקטיבית ללכת לאנשים האלה שאתם חושבים שהם מושפעים כדי למצות את הזכות הזאת שלהם.
עודד פורר: זה אוטומטי כי הם מקבלים קצבת זקנה.
<רועי קרת: הכסף נכנס לחשבון הבנק.
<לבנה עזרא: אנחנו יודעים מי הפוטנציאל, מי האוכלוסייה.
<יעל סלנט: הם צריכים לגשת אליהם באופן אקטיבי.
<יעל סלנט: הם גם אמרו את זה בפרוטוקול של הדיון הקודם.
עודד פורר: לגבי השלמת הכנסה.
<לבנה עזרא: רק השלמת הכנסה.
<לבנה עזרא: מי שיצא מהמעגל, אנחנו ניגשים אליו באופן אקטיבי אבל לא תוספת הוותק.
<לבנה עזרא: תוספת הוותק, בוודאות כשאנחנו יודעים.
<יעל סלנט: חברת הכנסת פלוסקוב העלתה את התהייה שגם עלתה כאן מהצד הזה של השולחן לגבי כל אותם אנשים שמקבלים היום השלמת הכנסה ומקבלים תוספת ותק, ותוספת הוותק שהם יקבלו אותה כוח התיקון הזה, בעצם תיבלע בתוך הבטחת ההכנסה מכיוון שתוספת הוותק מנוכה מקצבת הזקנה.
<יעל סלנט: אנחנו יודעים שההשפעה הפוטנציאלית של התיקון הזה במקסימום שלה הוא 20 אחוזים מקצבת אזרח ותיק כי אלה שני אחוזים לכל שנה.
<יעל סלנט: בהשפעה המקסימלית שלה היא 20 אחוזים מקצבת אזרח ותיק והוועדה הייתה רוצה לקבל איזושהי הערכה תקציבית כמה זה יעלה אם 20 אחוזים מקצבת אזרח ותיק לא תבוא בחשבון באופן כללי בהבטחת הכנסה.
<אייל מדן: אין לי כאן את החישוב הזה.
<אייל מדן: אנחנו נצטרך לעשות חישוב.
<אייל מדן: אני כבר אומר שזה בניגוד לעמדת הממשלה ולהחלטה שהתקבלה.
<אייל מדן: אין לזה מקור תקציבי, לדבר הזה.
<יעל סלנט: זאת לא הערה שלי.
אלי אלאלוף: זאת לא הערה שלך וגם לא שלי.
מיכל בירן: אבל הערה ובה.
<אייל מדן: הנושא הזה נדון גם עכשיו וגם בפעם הקודמת.
<אייל מדן: בסופו של דבר אנחנו מיטיבים עם מצבם של כולם.