GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אייל מדן: יכול להיות שיש כאלה שיהיו אדישים לתיקון אבל בעצם אנחנו מיטיבים עם רוב מוחלט.
<אייל מדן: אף אחד לא נפגע.
<אייל מדן: אני יכול לומר שבחישוב שעשינו בתיקון הקודם, העלות הייתה 1.4 מיליארד שקלים אבל בגלל שחלק מהתיקון, כמו שאמרתם, מי שמקבל השלמת הכנסה לא מוטב מצבו מהתיקון, סך הכול זה עלה 1.05 מיליארד שקלים.
<אייל מדן: זה יכול לתת לכם אולי קצת מושג בערך מה העלות.
עודד פורר: 350 מיליון.
<אייל מדן: בערך 350 מיליון.
<אייל מדן: אני לא יודע להגיד את זה בוודאות אבל זה סדר הגודל.
<אייל מדן: זאת תוספת שלא נלקחה בחשבון.
אלי אלאלוף: אפשר להצביע.
עודד פורר: אני בכל מקרה מגיש רביזיה.
אלי אלאלוף: אתה יכול להגיש רביזיה גם ללא הצבעה?
<קריאה: מתי זה אמור לעלות במליאה?
עודד פורר: אני רוצה שהיא תעלה ביום רביעי הזה.
עודד פורר: זה אמור לבוא עם כל התקציב.
עודד פורר: אם זה לא יסתדר, אני אסיר את הרביזיה.
עודד פורר: אני בוודאי לא אתקע את החוק.
אלי אלאלוף: יהיו שתי רביזיות?
אלי אלאלוף: גם אני יכול להגיש רביזיה?
<יעל סלנט: לא הקראנו.
<יעל סלנט: פרק' ה' - ביטוח לאומי סעיפים 23, 24(2)(ב) ו-(3), – הקדמת המועדים לעניין תוספת ותק לקצבת זקנה בסעיף 104 - בסעיף קטן (ב), במקום "ביום ד' בטבת התש"פ (1 בינואר 2020)" יבוא "כ"ד בטבת התשע"ט (1 בינואר 2019).
<יעל סלנט: זה אמר שמינואר 2019 הוראת הקבע תיכנס לתוקף ותוספת הותק תתחיל להימנות החל מהשנה הראשונה.
<יעל סלנט: בסעיף 106 – בסעיף קטן (ב), במקום "8" יבוא "מ-4".
<יעל סלנט: כלומר, בשנת 2018 תוספת הוותק תתחיל להיספר החל מהשנה החמישית.
<יעל סלנט: סעיף קטן (ג) – יימחק.
<יעל סלנט: זאת הפעימה שהייתה אמורה להיות ב-2019.
<יעל סלנט: תחילתם של הסעיפים האלה כנוסחם בחוק זה הוא ב-1 בינואר 2018 וכאמור, התוספת של ינואר 2018, הקיצור לארבע שנים, יתחיל כבר מה-1 בינואר 2018 וזה ברור כי זה מתקן את חוק ההתייעלות הכלכלית.
<יעל סלנט: מה שעוד יש בחוק ההתייעלות הכלכלית שאנחנו ומתקנים אותו כאן וצריך לומר את זה לפרוטוקול למרות שזה נחקק וזה ברור שזה קיים, זה כל נושא של שמירת הטבות.
<יעל סלנט: מי שתוך כדי הפעימות ב-2019 קיבל הבטחת הכנסה ובשל השינוי בתוספת הוותק נגרע מהבטחת הכנסה, יישמרו לו ההטבות.
<יעל סלנט: זה רק עד 2019, הפעימה האחרונה של תוספת הוותק.
<יעל סלנט: מ-2019 ואילך, כל אחד לפי הנתונים שלו.
מיכל בירן: יכול להיות שיש קבוצה גדולה שנפגעת.
<יעל סלנט: זה איזשהו חישוב תיאורטי שאותו לא עושים בהצעת החוק הזאת.
עודד פורר: אפשר להוריד את קצבת הזקנה לחלוטין ואז הרבה יותר אנשים יקבלו את ההטבות האלה.
מיכל בירן: השאלה היא מה שוויין של ההטבות לעומת ההעלאה.
אלי אלאלוף: את ההטבות משאירים לוותיקים.
אלי אלאלוף: לחדשים, לפי המצב האישי שלהם.
עודד פורר: כל אחד ומצבו הוא.
עודד פורר: אני לא יכול לדעת כמה הוא ירוויח בעוד שנתיים.
מיכל בירן: אפשר לחשב את זה.
מיכל בירן: אני כן שואלת שאלה פשוטה.
מיכל בירן: ההטבות שמקבלים, מה שוויין בהיותן במעגל של השלמת הכנסה לעומת התוספת שאנחנו נותנים?
מיכל בירן: אם ההטבות שהיו אמורות להיות בזה שאתה חלק מהשלמת הכנסה היו 500 שקלים והתוספת שאנחנו מוסיפים עכשיו היא 300 שקלים, אז בסוף כל מי שלא היה עד עכשיו במעגל, ייפגע ב-200 שקלים.
מיכל בירן: יכול להית שלא.
מיכל בירן: יכול להיות שאף אחד לא נפגע, אבל תגידו את הסכומים.
מיכל בירן: זה שהוא לא היה, לא אומר שהוא לא יכול היה להיות במצב אם לא היינו משנים אותו במצב שהיו לו 200 שקלים יותר.
<שי סומך: קדם כל, הבטחת ההכנסה הוגדלה.
<שי סומך: רוב האנשים כנראה לא נפגעו.
<שי סומך: יש את ההטבה של פטור של 100 אחוזים מארנונה, תלוי בעיר ובגודל הדירה.
<שי סומך: יש את ה-50 אחוזים הנחה בתרופות שנמצאות בסל, שנדמה לי שזה 100 ומשהו שקלים אבל אני לא זוכר את הסכום המדויק.
<שי סומך: אלה שתי ההטבות העיקריות.
אלי אלאלוף: מיכל, את רוצה לחכות או שנצביע על החוק ונוסיף רביזיה.
מיכל בירן: ממילא אתם מוסיפים רביזיה.
אלי אלאלוף: שנינו מוסיפים רביזיה.
אלי אלאלוף: נמנעים – אין הצעת החוק נתקבלה.
עודד פורר: גם אני מגיש רביזיה.
אלי אלאלוף: היום ה-26 בפברואר 2018, י"א באדר התשע"ח, השעה 9:38 ואני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: יש לנו כאן הצעת חוק ממשלתית שעות עבודה ומנוחה ולזה יש עוד שלוש הצעות חוק פרטיות של חברי הכנסת עודד פורר, חמד עמאר וקבוצת חברים נוספים, הצעה נוספת של חברת הכנסת מירב בן ארי שבמקרה גם אני חתום עליה ועוד חברים, והצעה שלישית של חבר הכנסת אורן חזן שלא יכול להיות כאן.
אלי אלאלוף: אנחנו נתחיל במיזוג ההצעות השונות.
אלי אלאלוף: פה אחד אושר המיזוג.
<נעה בן שבת: זה יעבור לוועדת הכנסת.
אלי אלאלוף: המיזוג יעבור לאישור סופי של ועדת הכנסת.
אלי אלאלוף: אני מציע שחברנו אבי ניסנקורן, יושב ראש ההסתדרות, יפתח.
<אבי ניסנקורן: הצעות החוק נועדו להסדיר הסכמות בין ההסתדרות ללשכת התיאום של הארגונים הכלכליים ועל דעת הממשלה.
<אבי ניסנקורן: במהות שלהן אנחנו עושים היום חלק ראשון ואני מקווה שבימים הקרובים נשלים את יתר החלקים.
<אבי ניסנקורן: כרגע עומדת בקשה לצו הרחבה אצל שר העבודה והרווחה לירידת שבוע העבודה ל-42 שעות עבודה בשבוע.
<אבי ניסנקורן: זה אומר בחישוב חודשי לפי 182 שעות.
<אבי ניסנקורן: זאת נגיעה ראשונה בחוק שעות עבודה ומנוחה, בקיצור שבוע העבודה מאז 1995.
<אבי ניסנקורן: זה אומר שאנחנו במגמה להפחית את שבוע העבודה בישראל כאשר המגמה האישית שלי היא לרדת בסופו של דבר לכיוון 40 שעות עבודה בשבוע וזו בעצם מבחינתי הפעימה הראשונה אבל ההסכם מגלם ירידה ל-42 שעות עבודה בשבוע.
<אבי ניסנקורן: זה גם יעלה את ערך השעה כמובן כי ברגע שיחלקו ל-182 שעות, ערך השעה לעבודה יעלה בהתאמה.
<אבי ניסנקורן: אנחנו עושים את התהליך המקדים של הסכמות בינינו לבין לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים, לאפשר גם הקלות למעסיקים, שזאת אפשרות להעסיק במשמרות שבוע מתוך שבועיים ולא רק שבוע מתוך שלושה שבועות, כי יש מקומות עבודה שעובדים במשמרות של 12 שעות ועושים שבוע-שבוע.
<אבי ניסנקורן: ולהסדיר גם את האפשרות לעשות שעות עבודה נוספות במהלך שבוע עבודה רגיל כאשר המגבלה היא כמובן 12 שעות עבודה ביום.
<אבי ניסנקורן: אני צריך לציין שגם בעבר במשרד העבודה והרווחה ניתנו היתרים בדומה מה שיש בהצעות החוק.
<אבי ניסנקורן: זאת אומרת, כאשר היו פניות , בדרך כלל ניתנו היתרים בדומה למה שיש היום בהצעות החוק לגבי העבודה בשעות נוספות.
<אבי ניסנקורן: הטיפול בקיצור שבוע העבודה הוא בעצם השלמה של טיפול שאנחנו עושים שמתכוונן גם לאוכלוסיות שעובדות במשרות חלקיות ואוכלוסיות שעובדות כעובדים שעתיים ואוכלוסיות חלשות, וגם כמגמה לצמצום פער מגדרי.
<אבי ניסנקורן: בסופו של דבר כאשר מסתכלים על רוב האוכלוסיות שסובלות משבוע עבודה ארוך של 43 שעות, אלה האוכלוסיות החלשות שבדרך כלל אלה הם עובדים שעתיים, עובדים במשרה חלקית או נשים, וככל שאנחנו נסדיר את קיצור שבוע העבודה, אנחנו ניטיב עם האוכלוסיות האלה.
<אבי ניסנקורן: לכן ירידה ל-40 שעות עבודה בשבוע לדעתי מתבקשת.
<אבי ניסנקורן: היא גם משהו שנהוג במדינות ה-OECD וגם בארצות הברית.
אלי אלאלוף: אפילו פחות.
<אבי ניסנקורן: כן, אבל הממוצע הוא 40 שעות.
<אבי ניסנקורן: הממוצע הרגולטורי הוא 40 שעות.
<אבי ניסנקורן: הרגולטורי הוא בדרך כלל 40 שעות.
אלי אלאלוף: בצרפת זה פחות.
<אבי ניסנקורן: בצרפת פחות.
<אבי ניסנקורן: הממוצע הרגולטורי הוא 40 שעות ולכן אני מקווה שנגיע ל-40 שעות.
<אבי ניסנקורן: אנחנו עושים בשנים האחרונות לשינוי באופן הדרגתי אבל ההדרגתיות הזאת היא בסופו של דבר מבשילה למלוא השינויים.
אלי אלאלוף: מה קורה למציעים האחרים?
אלי אלאלוף: כולם ברחו?
אלי אלאלוף: משרד העבודה, בבקשה.
<אור רוזנמן: בוקר טוב אדוני.
<אור רוזנמן: כמה מלים לגבי הרקע של הצעת החוק שמונחת לפנינו.
<אור רוזנמן: הרקע מחולק לשניים.
<אור רוזנמן: הראשון, כפי שתיאר יושב ראש ההסתדרות שהוא הסכם קיבוצי מיום ה-29 למרס 2017.
<אור רוזנמן: ההסכם הקיבוצי מקצר את שבוע העבודה במשק הישראלי והוא מוריד את שבוע העבודה ל-42 שעות.
<אור רוזנמן: במקביל מבקש את האפשרות להוסיף שעה נוספת על מנת לא לזעזע את המשק.
<אור רוזנמן: תיקון החוק שלפנינו יאפשר לנו - - -
אלי אלאלוף: להוסיף שעה נוספת כשעה נוספת.
<אור רוזנמן: מבחינת מכסת השעות הנוספות, מכסת השעות הנוספות היום היא 15 שעות בשבוע ואנחנו נעלה את זה ל-16 שעות בשבוע, במקביל להורדה של שבוע עבודה רגיל, מ-43 שעות ל-42 שעות.
<אור רוזנמן: באופן הזה אנחנו בעצם מעבירים שעה מהשעות הרגילות לשעות הנוספות ואנחנו גם מאפשרים הוספה של שעה נוספת בלי לזעזע את המשק.
<אור רוזנמן: זה ייעשה בהיתר של שר העבודה בעקבות התיקון לחוק.
<אור רוזנמן: אנחנו לא עושים את זה בתיקון לחוק כאן.
<אור רוזנמן: התיקון לחוק יאפשר לנו להוציא היתר חדש, היתר כללי לשעות נוספות במשק.
<אור רוזנמן: הטיוטה כבר התפרסמה וכבר נגמר הזמן להערות לטיוטה ולמעשה היא מוכנה לפרסום ולחתימה ברגע שהצעת החוק תעבור.
<אור רוזנמן: החלק השני של ההצעה שמונחת לפנינו גם הוא כלול בהסכם הקיבוצי שנחתם וזה שינוי סעיף 22 לחוק שעות עבודה ומנוחה.
<אור רוזנמן: היום הסעיף קובע שניתן להעסיק במקום שבו עובדים במשמרות עובד שבוע אחד מתוך שלושה שבועות בעבודת לילה.
<אור רוזנמן: אנחנו נשנה את זה בהתאם להסכמות שהושגו בהסכם הקיבוצי לכך שיהיה אפשר להעסיק בעבודת לילה בשבוע אחד מתוך שבועיים.
<אור רוזנמן: הרגל השנייה של הצעת החוק מתייחסת לעובדה שגם הכנסת, ועדת חוץ וביטחון, וגם הממשלה עובדים כבר עשר שנים על ניתוק כל העילות האזרחיות מהכרזה על שעת חירום.
<אור רוזנמן: מאז קום המדינה, המדינה מתנהלת תחת הכרזה על שעת חירום כאשר יש לנו הוראות חוק שונות שתלויות בהכרזה הזאת לרבות ההיתר שלנו, היתר שעות נוספות היום, מה שמאפשר למעסיקים להעסיק עובדים בשעות נוספות, מסתמך על הכרזה על שעת חירום.
<אור רוזנמן: מכיוון שעכשיו המגמה היא לנתק את הזיקות האזרחיות מהכרזה על שעת חירום על מנת לאפשר בחינה של ביטול שעת החירום, אחד מאבני הדרך המרכזיות היא ניתוק ההיתר הכללי לשעות נוספות מהכרזה על שעת חירום.
<אור רוזנמן: לכן בהצעת החוק שמונחת לפנינו אנחנו בעצם מוצאים שתי עילות חדשות שיאפשרו לנו להוציא היתר כללי לשעות נוספות.
<אור רוזנמן: העילה הראשונה היא העילה שקשורה להסכמה מטעמים הקשורים בצורכי הכלכלה והמשק או מטעמים ייחודיים הקשורים בצורכי סוג עבודה מסוים, מקום עבודה מסוים או ענף עבודה מסוים תוך התחשבות בטובת העובדים.
<אור רוזנמן: זאת עילה חדשה שתאפשר לנו להוציא את ההיתר שאנחנו מנועים מלהוציא ותאפשר את יישום ההסכם הקיבוצי.
שולי מועלם-רפאלי: זה נמצא כאן בנוסח החוק?
<אור רוזנמן: זה נמצא בנוסח החוק שמונח לפנינו.
<אור רוזנמן: העילה השנייה שאנחנו מכניסים תוך החוק היא עדיין לאפשר לשר העבודה, במקרה של שעת חירום אמיתית, לא רק הכרזה על שעת חירום כללית כפי שנעשה היום, אלא במקרים של הכרזה על מצב מיוחד בעורף, השר קורא ליוצאי צבא להתייצב לשירות מילואים, מה שנקרא צו 8, והכרזה על אירוע אסון המוני, גם במקרים כאלה נתונה הסמכות לשר העבודה להוציא איזשהו היתר שיאפשר את התאמת השעות למצב שישרור במשק.
<אור רוזנמן: אבל זה לא יהיה כמובן מצב קבוע כפי שנעשה היום אלא אד-הוק אם וכאשר נגיע למצב כזה.
אלי אלאלוף: אני רוצה הבהרה.
אלי אלאלוף: כל הדברים שאתה אומר כרגע שיתווספו, ייעשו וכולי, זה אחרי שהחוק יעבור.
<אור רוזנמן: לאחר שהחוק יעבור ובכפוף לכך שהחוק יעבור, שר העבודה יוכל להוציא.
אלי אלאלוף: מבחינת
אלי אלאלוף: כם היום, כפי שהוא, אם הוא יעבור, הוא עונה על הדרישות שלכם.
<אור רוזנמן: עונה על הדרישות.
<אור רוזנמן: מדובר בהצעת חוק ממשלתית.
אלי אלאלוף: ההצעה שהייתה לשר הכלכלה עת היה רק חבר כנסת, הייתה לו הצעה לשבוע עבודה עם חופשות ארוכות מספר פעמים בשנה, זה לא נלקח בחשבון?
<אור רוזנמן: כרגע בהצעת החוק הזאת אין התייחסות להוספת ימי חופשה נוספים או ימי ראשון חופשיים.
<אור רוזנמן: אני יכול להגיד שבהסכם הקיבוצי יש התייחסות לנושא הזה אבל כרגע זה לא מונח על שולחננו ואנחנו לא עוסקים בזה בהצעה זאת.
אלי אלאלוף: זה יכול להיות מונח על שולחננו גם אחרי אישור החוק.
אלי אלאלוף: כתוספת לחוק.
<אור רוזנמן: ככל שנבקש לשנות מחדש את שבוע העבודה, כמובן שנעשה את ההתאמות.
אלי אלאלוף: תרשמו את הנקודה שנאמרה כאן.
עודד פורר: שאלה.
עודד פורר: הצעת החוק הזו מדברת גם על קיצור שעות?
<אבי ניסנקורן: זה אמור להיות בצו הרחבה.
עודד פורר: כי על זה אני רוצה לדבר.
אלי אלאלוף: רשות הדיבור שלך.
עודד פורר: ראשית, לגבי החוק הזה אליו אנחנו נצמדים, גם אני וגם מירב ואחרים, ברכות בעניין הזה.
עודד פורר: באמת, אני חושב שהוא נכון, הגיע הזמן לתקן את חוק שעות עבודה ומנוחה ולהתאים אותו למציאות שונה מכפי שהייתה בזמן שהוא חוקק ואת זה באנו לעשות.
עודד פורר: זה מאוד מאוד מיטיב לא רק עם המעסיקים אלא גם עם העוסקים והעובדים.
עודד פורר: בסוף עובד שנמצא במקום של משמרות, זה חלק מתהליך העבודה שלו, הוא גם רוצה את זה, הוא רוצה את השכר הנוסף הזה, וזה גם עונה על מחסור בעובדים שקיים דווקא במקומות האלה בהם עובדים במשמרות, בעובדים מקצועיים בתחום הזה.
עודד פורר: מחסור שהמשק סובל ממנו.
עודד פורר: אני כן רוצה להתייחס למשהו שאמר אבי ניסנקורן בעניין קיצור שבוע העבודה והשעות.
עודד פורר: בעניין הזה אני חלוק עליך ואני יותר נוטה לכיוון של שר הכלכלה או לפחות להצעה שהוא הציע בהיותו חבר כנסת בנושא קיצור שבוע העבודה ואני אסביר גם למה.
עודד פורר: אנחנו קיימנו – מירב הייתה חברה גם בוועדה הזו – ועדה לקיצור ומציאת פתרון להתאמת ימי החופשה של ההורים אל מול הילדים במערכת החינוך.
עודד פורר: במסגרת ההמלצות של הוועדה – שאגב, אושרו בוועדת החינוך – הגשנו תכנית שהיא תכנית כוללת שרואה את כלל המשק.
עודד פורר: גם נשיאות הארגונים הכלכליים לקחה חלק בתהליך הזה ולקחנו בחשבון גם את התועלת שיוצאת למשק כאשר משלבים את הכול עם קיצור שבוע העבודה בשבועות ובימים מסוימים.
עודד פורר: אני אתן דוגמה.
עודד פורר: כאשר למשל מסתיים חג או ערב החג חל ביום שני.
עודד פורר: אין שום סיבה שיום ראשון לא יהיה גם יום חופש ויאפשר גשר כאשר יקצרו את החופשים במקומות אחרים.
עודד פורר: כך אפשר להתאים את שבוע העבודה לבתי הספר מצד אחד ומצד שני לקצר את החופשים מבלי לפגוע במספר ימי החופש של המורים וגם להיטיב עם המשק במקומות אחרים כמו למשל בתיירות.
עודד פורר: כשמגיע חג כזה שערב החג הוא ביום שני, בא משרד התיירות ואומר שאם הייתם נותנים חופש ביום ראשון, יותר ישראלים היו יוצאים לחופשות ארוכות יותר ונהנים באתרי התיירות.
עודד פורר: לכן אני חושב שבמובן הזה נכון יהיה לגשת דווקא לקיצור שבוע העבודה אבל רק כחלק מרפורמה כוללת.
עודד פורר: זאת גם הייתה ההסכמה אליה הגענו לפחות עם נשיאות הארגונים הכלכליים.
עודד פורר: הם אמרו שבמצב כזה הם רואים באמת תועלת בקיצור שבוע העבודה כי אנחנו מרוויחים במקום אחר כשאנחנו מרוויחים את ההתאמה בין ימי החופש של ההורים לתלמידים ולא סובלים מאותן מחלות שפתאום חודש אוגוסט הוא חודש שהרבה יותר אנשים חולים בו וגם בתקופת החגים, למה?
עודד פורר: כי הם צריכים התאמות.
עודד פורר: פתאום יש איסרו חג או נניח יום רביעי הקרוב בבתי הספר הוא יום חופש אבל במקומות העבודה עובדים.
שולי מועלם-רפאלי: לא, הוא לא חופש.
שולי מועלם-רפאלי: בבתי הספר ביום רביעי הקרוב לומדים.
שולי מועלם-רפאלי: זאת תענית אסתר.
<קריאה: לא לומדים.
שולי מועלם-רפאלי: סליחה, יש לי שבעה ילדים וביום רביעי הקרוב לומדים בבתי הספר.
עודד פורר: בבתי הספר הממלכתיים לא לומדים.
עודד פורר: הנה, שולי, עלית על הבעיה.
עודד פורר: בל"ג בעמר בחינוך הממלכתי לא לומדים ובחינוך החרדי כן לומדים.
מירב בן ארי: היא מדברת על חמד.
מירב בן ארי: חמד הוא ממלכתי.
עודד פורר: הנה דוגמה טובה איך יש פער שאפשר היה לגשר עליו כשרואים את כל התמונה כתמונה כוללת כי ביום רביעי, אני אספר לכם עוד משהו, יש הרבה יותר, אם יעשו בדיקה סטטיסטית, כנראה יינתנו הרבה יותר אישורי מחלה.
עודד פורר: את זה אפשר לפתור לא בזה שנוריד שעה פה או שעה שם אלא באמת נעשה תוספת של ימי חופשה.
מירב בן ארי: אני מצטרפת לפורר.
מירב בן ארי: אנחנו מובילים הרבה בכל מה שקשור לעניין של התעשייה.
מירב בן ארי: אני מתייחסת לסעיף 3(1).
מירב בן ארי: אני העברתי את החוק הזה בטרומית בדיוק לפני שנה, ב-9 לפברואר.
עודד פורר: סליחה מירב, שאלה ליועצת המשפטית.
עודד פורר: יש כאן משהו שנוגע לזה שזה ימנע בהמשך את קיצור שבוע העבודה?
<נעה בן שבת: אין כאן התייחסות לנושא של קיצור שבוע העבודה.
<נעה בן שבת: דברי ההסבר מסבירים שההיתר אלי יאפשר הארכה.
<נעה בן שבת: דברי ההסבר אפילו לא מתייחסים לזה.
<נעה בן שבת: אין כאן התייחסות כרגע לנושא של קיצור שבוע העבודה.
<נעה בן שבת: מה שיש כאן זאת האפשרות לתת היתר, דרך אחרת לתת היתר, במקום ההיתר הכללי שמתבסס היום על הכרזה על מצב חירום במדינת ישראל והיתר מעילות אחרות, וגם הנושא של עבודת לילה.
<נעה בן שבת: אלה שני הדברים היחידים שמוסדרים כאן בהצעת החוק.
מירב בן ארי: אני אחזור למה שאמרתי.
מירב בן ארי: אני העברתי בטרומית את נושא עבודת הלילה.
מירב בן ארי: אמרו לי לחכות לממשלתית.
מירב בן ארי: חיכינו שנה והגיעה הממשלתית.
מירב בן ארי: צריך הרבה סבלנות כאשר מדובר בחקיקה.
מירב בן ארי: אני הגעתי לחוק הזה אחרי שסיירתי במפעל, במצות אביב.
מירב בן ארי: אני יושבת ראש שדולת כחול-לבן בכנסת ואני מסיירת בהרבה מפעלים.
מירב בן ארי: פגשתי מפעל נהדר שהעבודה שלו היא לכמה חודשים ספורים בגלל שמדובר במצות שנשלחות לכל העולם ולא משווקות רק בארץ.
מירב בן ארי: אמר לי מנהל המפעל שהוא חייב 24 שעות בעבודת לילה כדי להספיק לייצר את כל האספקה והדרישות.
מירב בן ארי: הוא אמר לי שיש הרבה עובדים שרוצים לעבוד עבודת לילה, שיקבלו כפול, אבל אין היתר אלא אם כן מקבלים היתר מיוחד.
מירב בן ארי: היתר, כמו שאנחנו יודעים, זאת פרוצדורה.
מירב בן ארי: לכן הגעתי לחוק הזה.
מירב בן ארי: אני חושבת, ואני אומר בקצרה, שאם יש עובדים שמעוניינים, שאם היום אנחנו יודעים שגם המשפחה קצת משתנה ויש הורים שמחלקים ביניהם את הנטל, אנחנו צריכים, כדי לאפשר לבני הזוג, כדי לאפשר למשפחות לעבוד או אפילו לרווק או לרווקה, לסטודנטית שרוצה לעבוד, אנחנו חייבים לתת את האפשרות לפחות למנהל המפעל.
מירב בן ארי: אני חושבת שזה תיקון קטן אבל הוא תיקון הכרחי.
מירב בן ארי: אני מודה לך אבי ניסנקורן על שהגעת לכאן היום וגם על קידום החוק הזה.
מירב בן ארי: חשוב לומר שגם פורר וגם קסניה הגישו הצעה דומה כזאת ואנחנו באים בעוד צעד אחד להגדלת הפריון במשק.
שולי מועלם-רפאלי: אחרי שמציעי החוק דיברו, אני רוצה לחדד שני דברים.
שולי מועלם-רפאלי: כמו חבר הכנסת פורר וחברי כנסת נוספים, יש הצעות חוק שונות ומגוונות ביחס לשאלת יום ראשון כיום מנוחה נוסף באופן קבוע או באופן ספורדי.
שולי מועלם-רפאלי: נעשו על זה דיונים אין סופיים.
שולי מועלם-רפאלי: יש בעד ויש נגד, חלק ממערכות החינוך רואות בזה פריצה מוגזמת של הגבולות.
שולי מועלם-רפאלי: אני שמחה ששמענו גם מהיועץ המשפטי של משרד העבודה וגם כמובן מהיועצת המשפטית של הוועדה שגם הצעת החוק הזאת לא תמנע, אם נחליט להתקדם אל המקום הזה וגם זה הרי כמובן יהיה חייב להיות עם ההסתדרות וגם עם המעסיקים לטובת הדבר.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שאין שאלה – וזה עולה שוב ושוב גם בדוח שאדוני כתב לפני שהוא נכנס לכנסת – לגבי שעות העבודה במדינת ישראל והפריון שנוצר מהן, והשאלה למה עובדים כאן כל כך הרבה ובכל זאת יש סימני שאלה חלקיים על שאלת הפריון.
שולי מועלם-רפאלי: היא כמובן מתחילה תהליך חשוב שמתכתב, כמו שאמרה חברתי, עם מה שכולנו שואפים אליו, השקעה גדולה מצד אחד בעבודה אבל גם שינוי בהשקעה בתוך המשפחה, בתוך הבית, והיכולת של יותר אנשים להיכנס לעבודה בזכות השינוי הזה היא דבר מבורך.
שולי מועלם-רפאלי: כמובן אנחנו תמיד נשאף לכך שיהיה שוויון בשוק העבודה גם של אוכלוסיות שונות וגם של מגדרים ומגזרים שונים.
שולי מועלם-רפאלי: אם הצעת החוק הזאת בעזרת השם מקדמת אותנו, זה דבר חיובי.
שולי מועלם-רפאלי: אני מאוד מאוד מודה ליושב ראש ההסתדרות על עבודה משותפת בוועדה הזאת עם יושב ראש הוועדה כמובן ועם חברי הכנסת שנמצאים כאן וחלקם לא כאן.
אלי אלאלוף: חברים מהציבור רוצים את רשות הדיבור?
<מיכל וקסמן חילי: ראש אגף עבודה בהתאחדות התעשיינים.
<מיכל וקסמן חילי: אנחנו רוצים לברך על התיקון.
<מיכל וקסמן חילי: הגיעה העת לתקן את חוק שעות עבודה ומנוחה ולאפשר לעבוד בתדירות של שבוע בתוך שבועיים במקום שבוע בתוך שלושה שבועות, ובכך לתת מענה חלקי על רקע המחסור בכוח אדם מקצועי.
<מיכל וקסמן חילי: כמובן שגם העובדים מעוניינים בכך ולכן חתמנו על זה במסגרת ההסכם הקיבוצי עם ההסתדרות.
<מיכל וקסמן חילי: ההסתדרות ונשיאות הארגונים העסקיים.
<מיכל וקסמן חילי: הגיעה העת לתקן את מקור הסמכות מכוחו מוצאים היתרים לעבודה בשעות נוספות כפי שנעשה כאן.
<רוית גרוס: התאחדות המלאכה והתעשייה.
<רוית גרוס: אנחנו מייצגים עסקים יצרניים קטנים בכל ענפי התעשייה המסורתית.
<רוית גרוס: אנחנו ספקי המשנה של התעשיות הביטחוניות, בתי חולים, גופים ממשלתיים.
<רוית גרוס: אני חושבת שלפני אדוני ובחדר הזה הרבה פעמים היו זעקות של תעשיינים קטנים.
<רוית גרוס: קשה להיות תעשיין בישראל והרבה יותר קשה להיות תעשיין קטן בישראל.
<רוית גרוס: אנחנו אמנם חלק מנשיאות הארגונים העסקיים וההסכם הקיבוצי שנחתם, אנחנו חתמנו עליו, אבל אנחנו חושבים שיש כאן פגיעה מאוד קשה מבחינת העסקים הקטנים, גם בפריון שלהם וגם בעלויות השכר העודפות.
<רוית גרוס: מצד שני אנחנו באמת רוצים לברך על התיקון של עבודת הלילה.
<רוית גרוס: אני חושבת שמדובר במצב שגם הפרה רוצה להיניק וגם העגל רוצה לינוק כי זה לא סוד שיש מחסור קשה בכוח אדם מקצועי.
<רוית גרוס: המפעלים שלנו משוועים לעובדים.
<רוית גרוס: מצד שני, אותם עובדים מעוניינים לעבוד וכרגע הם לא יכולים לעבוד.
<רוית גרוס: נוצר מצב אבסורדי שאותם עובדים הולכים לעבוד בלילה, בשבועות שהם לא יוכלו לעבוד, במאפיות, במסעדות, כנהגי מוניות.
<רוית גרוס: אם יורשה לי אדוני, הבאנו לכאן נציג, בעל מפעל לעיבוד שבבי שהוא מוכן לומר מהניסיון שלו איך הוא רואה את הדברים האלה, אם אדוני יאשר.
<אברהם אמיר: שלום לכולם.
<אברהם אמיר: אני בעל בית מלאכה לעיבוד שבבי.
<אברהם אמיר: אם מישהו לא יודע מה זה עיבוד שבבי, זאת לא פחחות.
<אברהם אמיר: אנחנו עובדים כל הזמן שבוע-שבוע כי לא ניתן בעסקים קטנים לעבוד שבוע אחת לשלושה שבועות.
<אברהם אמיר: אם יש לי חמש מכונות עם עשרה עובדים וחמישה מהם עובדים שבוע-שבוע, איך אני מסתדר עם זה?
<אברהם אמיר: אני אסגור למשך שבוע אחד?
<אברהם אמיר: חמישה עובדים ביום וחמישה בלילה, וכך הם מתחלפים.
<אברהם אמיר: אם כן, אנחנו מקבלים את זה בברכה ואני מאמין שהחוק הזה יעבור.
<אברהם אמיר: לגבי קיצור שעות עבודה.
<אברהם אמיר: אני בכלל מציע שנפסיק לעבוד, שהעובדים יישארו בבית ונשלח להם כסף הביתה.
<אברהם אמיר: אנחנו לא מדינה ככל המדינות.
<אברהם אמיר: יש לנו כאן ערבי חג, חגים, מילואים, מחלות וכולי.
<אברהם אמיר: אנחנו עובדים בערך 150 ימים בשנה מתוך 365.
<אברהם אמיר: איפה ההיגיון?
<אברהם אמיר: לקצר עוד שעות עבודה ועוד שעות עבודה?
<אברהם אמיר: אנחנו מוכרים עבודה.
<אברהם אמיר: אנחנו בעלי העסקים הקטנים, אנחנו מוכרים שעות עבודה.
<אברהם אמיר: אתם מקצרים לנו, אתם רוצים להיטיב עם העובדים, מה הם יעשו עם הימים האלה?
<אברהם אמיר: אין להם כסף לבלות.
<אברהם אמיר: תפסיקו לדאוג להם לבילויים.
<אברהם אמיר: הם רוצים לעבוד, לפרנס ולהביא כסף הביתה ולגדל את הילדים שלהם כמו שצריך.
<אברהם אמיר: תפסיקו לחפש איך להיטיב אתם.
אלי אלאלוף: כנראה לא שמעת את הכול.
אלי אלאלוף: מותר לו לעבוד אבל כשעות נוספות.
אלי אלאלוף: למה לא? שירוויח קצת יותר.
<אברהם אמיר: גם השעות הנוספות מוגבלות ל-15 שעות בשבוע.
אלי אלאלוף: עכשיו 16 שעות.
<אברהם אמיר: גם זה מוגבל.
<אברהם אמיר: אף אחד לא מגביל אותו אחרי שהוא עובד אצלי ללכת לעבוד בערב או בלילה במקום אחר, כמו שרוית אמרה, בכסף שחור כי שם לא יכולים להצהיר עליו.
<אברהם אמיר: אצלי עובד שעובד במשמרות לילה, הבאתי לכאן תלושי שכר, אם הוא לא עובד, יש לו מס הכנסה שלילי של 350 שקלים, הוא מקבל החזר, ואם הוא עובד בלילה, הוא משלם 1,900 שדקלים בחודש מס הכנסה.
<אברהם אמיר: צריך לראות מה ההכנסה שנכנסת למדינה.
<אברהם אמיר: לקצר את שעות העבודה, אנחנו ממש נגד.
<אברהם אמיר: אתה אומר שיכולים לשלם עבור שעות נוספות.
<אברהם אמיר: אנחנו מתחרים בעולם בסינים, בהודים, בכל העולם.
<אברהם אמיר: שעות נוספות, זה יותר כסף.
<אברהם אמיר: מה זה שעות נוספות?
<אברהם אמיר: ברגע שאתה נותן לו שעות נוספות, אתה מגיע ל-125, ל-150, ל-200.
<אברהם אמיר: יש כבר 213 שעות בהסתדרות.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה לומר שמה שאתה אומר זה לא נכון אבל זה קצת סותר את הדברים שלך.
<אברהם אמיר: מה סותר?
אלי אלאלוף: אתה סותר את עצמך.
אלי אלאלוף: אתה רוצה שהוא יעבוד, אבל אם הוא יעבוד בשעות נוספות, זה עולה לך כסף.
<אברהם אמיר: אז לא לקצר את השעות הרגילות.
אלי אלאלוף: העובד לא יכול לשפר את הכנסתו?
<אברהם אמיר: הוא משפר את הכנסתו.
<אברהם אמיר: הוא מקבל תוספות שכר מדי פעם כמו שצריך.
<אברהם אמיר: למה לא נעבוד רק 30 שעות בשבוע?
אלי אלאלוף: לא הפרעתי לך ולכן בוא נעשה הדדיות גם אם אני היושב ראש.
אלי אלאלוף: אני חוזר ואומר שיש התפתחות בעולם העבודה ותתכוננו.
אלי אלאלוף: אני בטוח שאתם יודעים את זה.
<אברהם אמיר: אנחנו לא ככל העמים.
<אברהם אמיר: סליחה.
<אברהם אמיר: אנחנו מדינה במלחמה.
אלי אלאלוף: הלוואי שנהיה ככל העמים.
אלי אלאלוף: בבקשה, אל תפריע לי יותר.
אלי אלאלוף: אני לא יכול להתווכח אתך.
אלי אלאלוף: לך יש נימוקים.
אלי אלאלוף: אני בא עם ראש פתוח.
<אברהם אמיר: אתם צריכים לבקר קצת בבתי המלאכה אצלנו ולראות איך הדברים קורים.
מירב בן ארי: אנחנו מבקרים.
אלי אלאלוף: יש לי חידוש.
אלי אלאלוף: לאחיין שלי יש מפעל כמו שלך והלוואי שימצא עובדים.
<אברהם אמיר: נכון, אז למה להפחית לו בשעות העבודה?
מירב בן ארי: חשוב לומר שאנחנו נמצאים.
אלי אלאלוף: אדוני, שמענו אותך.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כבוד היושב ראש, שמעתי את החבר שאומר שיש לו עשרה עובדים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כנראה שהוא לא הבין שקודם כל העובד צריך להסכים לעבוד שבוע מתוך שבועיים כי החוק מחייב אותו.
<אברהם אמיר: הוא לא מסכים.
<אברהם אמיר: הוא לוחץ עלי.
<אברהם אמיר: אם לא, הוא מתפטר.
אלי אלאלוף: אדוני, אתה כבר מתחיל להפריע לדיון.
<נעה בן שבת: אפשר יהיה להעסיק אותו בלי היתרים שבוע מתוך שבועיים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל הוא צריך להסכים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: במצב חירום הוא חייב אבל לא כל הזמן.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אם הבנתי נכון.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הוא יכול לחייב אותו?
עבד אל חכים חאג' יחיא: החוק הזה יכול לחייב אותו?
<נעה בן שבת: כך מתכונת העבודה במקום העבודה.
מירב בן ארי: מה זה לחייב?
מירב בן ארי: : הוא נכנס למפעל, אומרים לו שאלה שעות העבודה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: היום החוק מאפשר לו לעבוד, יחייבו אותו לעבוד שבוע מתוך שלושה שבועות.
<נעה בן שבת: החוק הקיים מדבר על שבוע מתוך שלושה אבל הוא לא מדבר על העניין של ההסכמות.
<נעה בן שבת: הוא מדבר על כך שלא יעסיקו עובד יותר משבוע מתוך שלושה שבועות ועכשיו אומרים שבוע מתוך שבועיים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אם לא, חפש לך מקום עבודה אחר.
<נעה בן שבת: הוא יכול ללכת.
<נעה בן שבת: הוא לא עבד.
עבד אל חכים חאג' יחיא: או שאתה עובד לפי התנאים של המקום שמחייבים אותך או שאתה תחפש לך מקום עבודה אחר.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני צריך לשקול את העמדה שלי בנושא הזה.
מירב בן ארי: אבל מוטיב ההסכמה גם בשלושת השבועות לא היה.
<אור רוזנמן: אני רק אבהיר שאנחנו לא משנים כאן שום דבר מבחינת יחסי העבודה וביחסים שבין העובד למעסיק.
<אור רוזנמן: הדבר היחיד שאנחנו משנים זה את התדירות המותרת משבוע מתוך שלושה בעבודת לילה כפי שקבוע היום, לשבוע מתוך שבועיים.
<אור רוזנמן: אנחנו לא משנים שום דבר בתוך המערך שבין העובד למעסיק.
מירב בן ארי: זה משנה משלושה שבועות לשבועיים.
מיכל בירן: אני מברכת אתכם על ההסכם.
מיכל בירן: אני מודה שאת העניין של עבודת הלילה אני לא אוהבת אבל אני יודעת מה היו החלופות האחרות ואני חושבת שללא ספק בחרתם את הרע במיעוטו.
מיכל בירן: אני רק מקווה שגם אחת ההשלכות של זה, שזה בעצם העלאת שכר המינימום לעובדים שעתיים.
מיכל בירן: אני גם מקווה שבחלק הזה, כי מבחינתי העניין של עבודת הלילה הוא עניין גדול וזה ויתור גדול.