GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלון מסר: זה עוד פתרון שיש ברפורמה.
<אלון מסר: ניסינו לצמצם הכול לכמה כותרות מרכזיות.
<אלון מסר: כל התוכנית עוגנה בהחלטת ממשלה מספר 3379, שהתקבלה במסגרת דיוני התקציב.
<אלון מסר: זה לא משהו שאנחנו אומרים רק לפרוטוקול.
<אלון מסר: הכול מעוגן, כולל תקציבים שיעוגנו לנושא הזה.
<אלון מסר: סך התקציב לתוכנית יגיע בהבשלה מלאה לסדר גודל של 1.76 מיליארדי שקלים בשנה.
<אלון מסר: תיכף נרחיב על כל אחד מהנושאים האלה בקצרה.
<אלון מסר: התוכנית כוללת תוספת שירותי שיקום בבית ובקהילה; צמצום ביורוקרטיה; ביטול מבחני הכנסה לילדים באשפוז סיעודי, שהיום מקשים על חלק מהאנשים להתאשפז במקומות הללו; כיסוי ביטוחי בחינם – כל ילד היום שייוולד במדינת ישראל, ייכנס אוטומטית לביטוח סיעודי, לא צריך להירשם לזה אפילו.
קארין אלהרר: בלי כלום?
<אלון מסר: בלי כלום, כדי שמצבים כמו שיש היום, שעדיין יש אנשים שלא מבוטחים לא יקרו בעתיד.
<אלון מסר: אנחנו מסתכלים קדימה ומנסים לצמצם מאוד חלק מהבעיות שיש היום.
<אלון מסר: אנחנו מכניסים לסל הבריאות טיפולי שיניים לקשישים, מה שיקטין מאוד את ההוצאה של קשישים על טיפולי שיניים.
אלי אלאלוף: באיזה גיל?
<אלון מסר: תיכף יסביר ניר ממשרד הבריאות.
<אלון מסר: זה תהליך הדרגתי.
<אלון מסר: כל התוכנית הזאת היא מדורגת.
<אלון מסר: היא מתחילה ב-2018, הבשלה מלאה ב-2021-2020.
<אלון מסר: והנושא האחרון שעליו יתמקד רוב הדיון בוועדה מבחינת החוק זה תוספת שעות הסיעוד.
<אלון מסר: התוכנית לכשעצמה אמורה להוסיף לכל קשיש סדר גודל של אלפי שקלים בשנה בנטו, ואנחנו מאוד רוצים, מקווים ומאמינים שהיא תשפר משמעותית את הטיפול בו, את האופן שבו הוא יוכל להתמודד עם הבעיות שהוא מתמודד איתן וגם לעזור למשפחתו בנטל כשהיום אנחנו יודעים שחלק מהמשפחות נושאות בנושא הזה.
<אלון מסר: נרחיב ממש בקצרה.
<אלון מסר: אם תרצו, חברי הכנסת, נרחיב על כל דבר כמה שתרצו.
<אלון מסר: יש לנו כמה כותרות קצרות ואני אעביר את רשות הדיבור ליעל אגמון.
<ניר קידר: אני סמנכ"ל תכנון אסטרטגי במשרד הבריאות.
<ניר קידר: חשוב לי להציג את הרכיבים, בעיקר בתחום הבריאות, אבל בכל זאת אני חייב להגיד קודם שהרבה שנים אנחנו מנסים להוביל טיפול מקיף בתחום הסיעודי.
<ניר קידר: לפי דעתי זה אחד התחומים החברתיים השבורים במדינת ישראל.
<ניר קידר: הפיצול הרב בין הגורמים – אלון הזכיר את זה בשורה.
<ניר קידר: הבריאות היא בידי קופת חולים; אם אתה תשוש, אתה במשרד הרווחה; הסיעודיים בקהילה זה ביטוח לאומי; האשפוז הוא במשרד הבריאות; סיעודי מורכב, שוב בקופת חולים – זו מערכת כל פעם של גורם אחר.
<ניר קידר: אין תמריצים למניעת הידרדרות, אין ניהול מקרה, בחלק גדול מהמקרים ביורוקרטיה עצומה ושונה מגורם לגורם, שפוגעת משמעותית ביכולת למיצוי זכויות, ובקהילה יש זכויות יחסית נמוכות ביחס לעולם וביחס לצרכים של האנשים.
<ניר קידר: לכן זו מערכת שדורשת טיפול משמעותי מאוד מאוד.
<ניר קידר: התוכנית שאנחנו רואים פה נוגעת בכל התחומים השונים.
<ניר קידר: זה אחד הדברים המשמעותיים.
<ניר קידר: אנחנו לא נוגעים רק בנקודה אחת בתחום הסיעוד ופועלים שם, אלא רואים את כל התמונה הכוללת, ולכן אני חושב שהכותרת, "תוכנית סיעוד לאומית", מאוד הולמת בנושא הזה.
קארין אלהרר: מי יהיה הגורם המתכלל?
<ניר קידר: אני מגיע לזה.
<ניר קידר: זו שאלה מצוינת.
<ניר קידר: הדגש זה על הבית.
<ניר קידר: איך אנחנו משאירים את הקשישים שיוכלו להישאר בבית ונותנים להם בבית את הטיפול המיטבי וההולם ביותר שאפשר.
<ניר קידר: יש אנשים שאין ברירה וצריכים להגיע לאשפוז, אבל כולם - - -
לאה פדידה: בבית או בקהילה או גם וגם?
<אלון מסר: אם כבר זה קהילה.
<אלון מסר: נקודה טובה.
<ניר קידר: הבית זה קהילה.
<קריאה: הבית זה לא קהילה.
<ניר קידר: אנחנו חושבים שהמקום הטוב ביותר לקשיש זה להישאר בסביבה הטבעית שלו.
<ניר קידר: כל עוד הוא יכול לא להגיע לאשפוז, עדיף להישאר בקהילה, זה הרבה יותר טוב.
<ניר קידר: התוכנית הזאת מכוונת לקהילה.
<ניר קידר: זאת נקודה חשובה מאוד מאוד בתוכנית, וחשוב להבין אותה.
<ניר קידר: מבחינת הדברים שלנו בתחום הבריאות – ועוד מעט גם ירחיבו על התוספות המשמעותיות בתחום הסיעוד בביטוח לאומי – בתחום הבריאות אנחנו אומרים שקופות החולים ייכנסו לבתים של האנשים שהם מרותקי בית, אנשים סיעודיים שהיום לא יכולים להגיע למרפאה של קופת חולים הרבה פעמים.
<ניר קידר: הם מרותקים לבית שלהם, המרפאות לפעמים לא נגישות אף על פי שהן במרחק מאוד מאוד קרוב של הליכה.
<ניר קידר: בעקבות התוכנית הזאת אנחנו מקצים משאבים שקופות החולים יגיעו לבתים של האנשים, ייתנו טיפולי בית לאנשים בבית שלהם, על-ידי צוות רב-מקצועי.
<ניר קידר: אם צריך רופא שיגיע – זה יהיה רופא; אם צריכים אחות – זה יהיה אחות; אם צריך מרפא בעיסוק – זה יהיה מרפא בעיסוק.
<ניר קידר: כלומר, יהיה סל שירותים לקשיש הסיעודי בבית שלו.
<ניר קידר: אני חושב שזה אחד הדברים המשמעותיים ביותר.
<ניר קידר: היום בבית מערכת הבריאות לצערי כמעט ולא נמצאת.
<ניר קידר: מצפים שהקשיש, גם הסיעודי, יבוא אל מערכת הבריאות לצרוך את השירותים.
<ניר קידר: כאן אנחנו באים ואומרים שאנחנו מגבירים את האחריות של המדינה, האחריות הציבורית על הקשיש בבית שלו, וזאת סוגיה מבחינתי מאוד מאוד משמעותית בתוכנית הזאת.
<ניר קידר: עוד בבית אנחנו באים ועושים – ואולי ירחיבו על זה בהמשך – אנחנו ממנים מנהל מקרה.
<ניר קידר: אנחנו נשב יחד עם משרד הבריאות, משרד האוצר והביטוח הלאומי, ויש לנו תקציב למנהל מקרה.
<ניר קידר: אם הצורך המרכזי של האדם הוא דווקא התחום הבריאותי יותר, מנהל המקרה יהיה מקופת חולים; אם הצורך המשמעותי של האדם הוא דווקא יותר בשירותי הרווחה, מנהל המקרה יהיה משירותי רווחה.
<ניר קידר: מתנהל פיילוט, אני לא יודע אם זה יפעל בדיוק לפי הפיילוט שקיים, אבל כבר היום יש בחינה.
<ניר קידר: היום חלק מהאנשים באחריות של קופת חולים, חלק באחריות של הרווחה.
<ניר קידר: יש מחקר מלווה גדול מאוד, וג'ני ברודצקי ממכון ברוקדייל תוכל להרחיב עליו אחר-כך.
<ניר קידר: אנחנו חושבים שגם פה זה לא one size fits all.
<ניר קידר: לקשישים יש צרכים שונים, גם פה צריך להתאים להם את מנהל המקרה לפי המהות של כל אחד ואחד והצרכים שלו.
<ניר קידר: בנוסף, בתחום של האשפוז הסיעודי – היום לפי דעתי זה המקום היחיד בשירותים החברתיים שבהם מבוגר נדרש לעשות מבחני הכנסה לילדים שלו.
<ניר קידר: זו גם סוגיה חברתית וגם סוגיה ביורוקרטית קשה מאוד.
<ניר קידר: אני מזמין אתכם לראות את החוזר שלנו של 70 עמודים, מה כל אחד נדרש להביא למבחני ההכנסה האלה ועבור הילדים שלו.
<ניר קידר: היום חלק גדול מהאנשים לא באים לצרוך את השירותים, בגלל הביורוקרטיה של הדבר הזה.
<ניר קידר: יש לי חבר שהוא לא בקשר עם ההורים שלו ואם יום אחד ההורים שלו יזדקקו לאשפוז סיעודי, הם יצטרכו להגיע לילד הזה, להביא את כל תלושי השכר שלו, את כל ההכנסות המשפחתיות שלו, כדי שהם יוכלו לקבל אשפוז סיעודי, ואז משרד הבריאות אומר לכל ילד כמה הוא ישלם עבור ההורה שלו.
<ניר קידר: זה מצב שאנחנו מתקנים אותו עכשיו לחלוטין, בהדרגה מבטלים את ההשתתפות העצמית של הילדים, מוציאים אותם לחלוטין ממבחני ההכנסה.
<ניר קידר: זה יקרה בהדרגה.
<ניר קידר: אנחנו נתחיל ב-2019, וב-2021 זה יהיה לחלוטין בלי מבחני הכנסה.
אלי אלאלוף: זה גם רטרואקטיבית למי שיש לו הורה היום?
<ניר קידר: כל התוכנית הזאת היא בהדרגה בין 2018 ל-2021.
<ניר קידר: ב-2021 נגיע למצב שאין השתתפות עצמית לחלוטין.
אלי אלאלוף: גם אם ההורה אושפז לפני?
<ניר קידר: הביטול הוא מ-2021, לא מחזירים כספים אחורה.
<ניר קידר: ב-2021 זה כבר יהיה בלי השתתפות עצמית.
<ניר קידר: נעשה את הדברים בהדרגה, הביטול הזה יתחיל כבר ב-2019.
<אלון מסר: כל התוכנית, כמו שאמרתי, היא בהדרגה, כל המרכיבים כבר יהיו ב-2021-2020 בהבשלה מלאה.
אלי אלאלוף: האם המרכיב הזה דורש תיקון חקיקה?
<ניר קידר: לא, זה רגולציה של משרד הבריאות ובסמכות המשרד לתקן את זה.
<ניר קידר: פה מוקצים המשאבים הכספיים, על מנת שנוכל לעשות את הדבר הזה.
<אלון מסר: המהלך של הוצאה פרטית להוצאה ציבורית עולה לא מעט כסף, כמה מאות מיליוני שקלים בהבשלה מלאה, והוא מתוקצב כחלק מהתוכנית.
טלי פלוסקוב: מדרגות עדיין אין לכם, מתי וכמה?
<ניר קידר: חשוב להגיד שהיום בסך הכול הילדים משלמים השתתפות עצמית בסדר גודל של 70-60 מיליוני שקלים.
<ניר קידר: מה שיקרה עכשיו, שהרבה אנשים שהיום מאושפזים באופן פרטי, לא יצטרכו לעשות את מבחני ההכנסה עבור הילדים ויבואו למערכת הציבורית.
<ניר קידר: כלומר, אנחנו לוקחים אנשים היום ומאפשרים להם להיכנס למערכת הציבורית במקום לשלם 20,000-15,000 שקלים בחודש במימון פרטי, וזה חלק מאוד משמעותי.
אלי אלאלוף: האם יש למערכת הציבורית קיבולת לכמות נוספת של אנשים?
<ניר קידר: אנחנו מסתכלים על סך-כול מספר המיטות שקיים היום בישראל בתחום של האשפוז הסיעודי, האם זה מספק.
<ניר קידר: לאור הזדקנות האוכלוסייה צריכים לפעול ולהרחיב בצורה עוד יותר משמעותית את מספר המיטות, אבל פה מדובר על הסטה של אנשים שכבר נמצאים באשפוז פרטי לאשפוז ציבורי.
<ניר קידר: רוב המוסדות היום, ואני מדבר על 80% או 90% מהמוסדות, מקבלים גם אנשים באופן ציבורי וגם באופן פרטי, לכן המדינה תבוא ותגיד: יש לי יותר אנשים באותם מוסדות, אני יכולה לשלם עבורם.
<ניר קידר: ברוב המקרים אנשים אפילו לא יצטרכו להחליף מוסד.
<ניר קידר: אם הם כבר שם, הם יוכלו להישאר באותו מוסד ולעבור למימון הציבורי.
<ניר קידר: אנשים חדשים יוכלו מראש לבחור להיכנס למוסד ציבורי.
<ניר קידר: היום רוב המוסדות לאשפוז, 80% או 90%, עובדים עם משרד הבריאות בקודים של משרד הבריאות.
<ניר קידר: 70% מאושפזים דרך משרד הבריאות ואנחנו חושבים שזה יגדל בצורה משמעותית.
אלי אלאלוף: האם יש תחזית של גידול?
אלי אלאלוף: למיטב ידיעתי יש רק מקום אחד שאמור להתחיל להיבנות, וזה בפוריה.
<ניר קידר: אני לא מדבר על השיקום, אני מדבר על בתי חולים לאשפוז סיעודי.
<ניר קידר: יש היום בסביבות 20,000 מיטות.
<ניר קידר: זה בנפרד מהאשפוז הכללי והשיקום.
<ניר קידר: רוב המיטות אגב הן בבתי חולים בבעלות פרטית, והמשרד רוכש מהם שירותים.
אלי אלאלוף: המשרד קונה רק קודים?
<ניר קידר: המשרד קונה את השירותים ואת הקודים.
<ניר קידר: כאן אנחנו רואים שבשנים הקרובות יש צפי לפתיחה של מאות מיטות חדשות.
<ניר קידר: אנחנו צריכים להיות עם יד על הדופק, וזה מה שאנחנו עושים, לראות שזה עומד בקצב של גידול האוכלוסייה.
אלי אלאלוף: ובאיכות הנדרשת.
<ניר קידר: כמובן האיכות.
<ניר קידר: שוב, הצעדים המשמעותיים בתוכנית זה לראות איך אנחנו יכולים להשאיר אנשים בבית.
<ניר קידר: ככל שאפשר להישאר בבית, המצב הזה יותר טוב לכולם.
<ניר קידר: נקודה נוספת שאנחנו נוגעים בה זה בתחום הביורוקרטי.
<ניר קידר: אני חושב שזה אחד התחומים המסואבים ביותר, ויעל תרחיב על זה בהמשך.
<ניר קידר: אין סיבה שקשיש יעבור מבחן הכנסה אחד כשהוא מגיע לביטוח הלאומי, אחרי כמה חודשים הוא יגיע למשרד הבריאות עם מבחן הכנסה אחר, ואם זה סיעודי מורכב, קופות החולים יעשו מבחני הכנסה.
<ניר קידר: ההכנסה של הקשיש לא משתנה, הוא עם אותה פנסיה שיש לו, אבל בכל מקום עושים לו מבחן הכנסה אחר, שוב אותם טפסים, שוב מבחן תלות אחר.
<ניר קידר: עכשיו הקמנו צוות של הממשלה, שבא לראות איך אנחנו עושים תחנה אחת.
<ניר קידר: תגיע פעם אחת, תגיש את כל המסמכים שם, וזה יוכל לשמש את משרדי הממשלה השונים, כמובן בכפוף לזה שהקשיש יסכים לזה שהמידע גם ישמש משרדי ממשלה אחרים.
<ניר קידר: זה יקל בצורה משמעותית את הביורוקרטיה.
<ניר קידר: היום הביורוקרטיה הזאת גורמת לחוסר מיצוי זכויות.
<ניר קידר: לא רק שלא נותנים הרבה פעמים זכויות מספיק בקהילה, גם הביורוקרטיה גורמת לכך שאנשים לא מקבלים את מלוא הזכויות שלהם.
<ניר קידר: גם כאן אנחנו באים ונוגעים בדבר הזה בצורה משמעותית.
<יעל אגמון: אני ארחיב על זה.
<ניר קידר: יעל מייד תרחיב.
<ניר קידר: גם בהחלטת הממשלה - - -
<יעל אגמון: כך נראה היום השוק הממשלתי בעולם הסיעוד.
<יעל אגמון: יש מעל עשרה גופים ציבוריים שנותנים שירותים.
<יעל אגמון: כל אחד מהם נותן הרבה מאוד סוגים של שירותים.
<יעל אגמון: כמו שאתם לא מבינים את השקף הזה, גם המשפחות של הקשישים והקשישים עצמם לא מבינים את השקף ולא מבינים מה מגיע להם ומאיפה.
<יעל אגמון: הרעיון בנושא של צמצום הביורוקרטיה כולל כמה דברים - - -
אלי אלאלוף: תנסי להסביר קצת, למרות שלא ניתן להבין את השקף.
אלי אלאלוף: זה צילום מצב.
<יעל אגמון: זה המצב היום.
<קריאה: מה ישנה את זה?
<יעל אגמון: הביטוח הלאומי נותן היום גמלת סיעוד, שזה טיפול סיעודי בעובד זר.
<יעל אגמון: קופות החולים נותנות אשפוז סיעודי מורכב, שזה טיפול רפואי.
<יעל אגמון: רשויות מקומיות אחראיות גם על טיפול סוציאלי וגם עוזרות לביטוח הלאומי לתפעל את מערך גמלת הסיעוד.
<יעל אגמון: משרד הבריאות נותן אשפוז סיעודי ומכשירי שיקום וניידות.
<יעל אגמון: משרד הרווחה נותן אשפוז לתשושים.
<יעל אגמון: משרד הרווחה נותן היום פעילות במרכזי יום במועדונים חברתיים - - -
<יעל אגמון: הרעיון בשקף הזה הוא בעיקר להראות שהמצב בעייתי.
<אלון מסר: יש המון גופים, כל אחד אחראי על משהו אחר, וכשאתה רוצה לנצל את הזכות שלך, אתה לא יודע מן הסתם למי אתה הולך, איזה אבחון אתה עושה, עם מי אתה מדבר ולמה שתדבר איתו, זה לא עבר לשני וכן הלאה.
<אלון מסר: המטרה של השקף היא להראות שהשאיפה שזה לא ייראה ככה.
<יעל אגמון: בעולם הזה אנחנו הולכים לעשות כמה דברים.
<יעל אגמון: הדבר הראשון שאנחנו הולכים לעשות – צריך להבין שכאשר יש כל-כך הרבה גופים ציבוריים וממשלתיים שמטפלים באותו נושא, זה אומר שבכל פעם שאתה הולך לגוף כזה, אתה צריך למלא טפסים ואתה צריך לעבור מבחנים, גם מבחני תפקוד, גם טפסים של מבחני הכנסה והמון המון ביורוקרטיה.
<יעל אגמון: דבר ראשון שאנחנו עושים, כמו שניר אמר, משרד הבריאות, הביטוח הלאומי, משרד הרווחה, משרד המשפטים, משרד האוצר, רשות שוק ההון, שאמור ליצור מצב שבו - - -
<נתי ביאליסטוק כהן: איזה טפסים ממלאים במשרד האוצר?
<יעל אגמון: לא ממלאים, אבל אנחנו חלק מהתהליך.
<יעל אגמון: במשרד האוצר עדיין אין שירותי סיעוד...
<יעל אגמון: דרך אגב, הרשות לניצולי שואה היא במשרד האוצר.
<יעל אגמון: הרעיון הוא שיהיה מבחן תלות אחד, שיעמוד לכל הזכויות שהקשיש רוצה לדרוש, כל עוד הוא לא מבקש לעבור מבחן נוסף להחמרה, ואותו דבר לגבי הטפסים.
איציק שמולי: מבחן התלות הנוסף הוא לא ברשות ממשלתית, הוא בחברות ביטוח פרטיות.
<יעל אגמון: לכן רשות שוק ההון בצוות, ואנחנו מאוד מאוד רוצים להגיע למצב שבו מבחן התלות - - -
איציק שמולי: מה הצעד הממשי שאתם עושים ברפורמה הזאת?
<יעל אגמון: מאחר שמדובר פה בסוף בהרבה מאוד העברות מידע וגם חיוב ברגולציה של גופים פרטיים, רשות שוק ההון מאוד מאוד בעד להחיל את המבחנים של הביטוח הלאומי גם על - - -
איציק שמולי: המפקחת על הביטוח אומרת כבר ארבע שנים שהיא מאוד מאוד בעד האחדת המבחנים.
<יעל אגמון: אנחנו בצוות שצריך להגיש את מסקנותיו, לפי החלטת הממשלה - - -
אלי אלאלוף: לפני ארבע שנים, לא אתה ולא אני היינו פה.
איציק שמולי: אני הייתי.
אלי אלאלוף: לא במלוא העוצמה שלך.
נחמן שי: האם זה יחייב גם את חברות הביטוח?
<אלון מסר: השאיפה שכן.
נחמן שי: אמרו שחודשיים - - -
<יעל אגמון: שלושה חודשים, 90 יום.
<יעל אגמון: השאיפה היא שעל חברות הביטוח יחול - - -
נחמן שי: איך יחייבו אותן?
<אלון מסר: יש להן רגולטור - - -
<יעל אגמון: הרגולטור.
נחמן שי: מה עם המפקחת?
<אלון מסר: לכן היא בצוות.
<יעל אגמון: היא בצוות והיא מאוד בעד.
קארין אלהרר: עם כל היופי והכיף שאתם מדברים, ואני מברכת - -
טלי פלוסקוב: כולנו נהנים פה.
קארין אלהרר: - - איפה זה מעוגן בהצעה?
<אלון מסר: בהחלטת ממשלה.
<אלון מסר: כל זה מופיע בהחלטת ממשלה 3379.
<אלון מסר: אני אשלח לך אותה.
<אלון מסר: השינוי הזה פשוט לא דורש חקיקה.
קארין אלהרר: כל הדברים האלה לא דורשים חקיקה?
<אלון מסר: כן, אבל כולם מתוקצבים, כולם הוחלטו בהחלטת ממשלה וכמו שאתם רואים יש קונצנזוס ממשלתי - - -
קארין אלהרר: כמה - - -
אלי אלאלוף: קארין, אם נמצא לנכון להוסיף לחקיקה מרכיבים שונים, זכותנו לעשות את זה.
אלי אלאלוף: היום זה יום הלמידה, כדי שתהיה לנו תמונה.
אלי אלאלוף: ההצעות שלנו בדיון הבא - - -
קארין אלהרר: אלה הצעות מצוינות.
אלי אלאלוף: אם אנחנו רוצים, נביא גם חקיקה נוספת.
<יעל אגמון: שוב אני חוזרת, בסוף הרעיון הוא שבתקופה מאוד מאוד קצרה הצוות הזה יביא את מסקנותיו לממשלה, יהיה מבחן אחד וטופס אחד שישמש את הקשישים בכל המערכות הציבוריות, ואנחנו מקווים להחיל את הדבר הזה על חברות הביטוח ונפעל לשם כך.
<יעל אגמון: דבר שני שאני רוצה לדבר עליו זה מְתָאֵם הטיפול.
<יעל אגמון: אנחנו יודעים שיש היום חוסר במיצוי זכויות בתחום הזה, אנחנו יודעים שיש הרבה מאוד בלגן, יש הרבה מאוד קשישים, וגם מחקרים של ברוקדייל מראים את זה, שלא יודעים מה מגיע להם.
<יעל אגמון: כששואלים קשישים למה הם לא הולכים למרכזי יום, או למה הם לא משתמשים בשירותים שקופות החולים נותנות כבר היום, הם אומרים: כי לא ידענו שזה קיים.
<יעל אגמון: מה שאנחנו הולכים לעשות זה ליצור תפקיד חדש, שנקרא "מתאם טיפול".
<יעל אגמון: הוא מתוקצב בהרבה מאוד כסף והרעיון שיהיו אנשים חדשים במערכת שיעשו את זה.
<יעל אגמון: עם קבלת הזכאות לגמלת הסיעוד יגיע לבית של הקשיש אדם, הוא יכול להיות, כמו שניר אמר, משירותי הבריאות, הוא יכול להיות משירותי הרווחה, הוא יציג להם כל מה שקיים, יעזור להם בבניית תוכנית שמתאימה לקשיש עצמו וגם יעשה להם את מיצוי הזכויות.
<יעל אגמון: במקום שהמשפחה תצטרך לכתת רגליה בין המון המון גופים, אותו מתאם טיפול יעזור להם לקבל את השירותים שמגיעים להם.
<קריאה: מי ישלם את השכר שלו?
אלי אלאלוף: גברת, רק לחברי כנסת יש רשות דיבור, ולכם בתנאי שתקבלו אותו, אחרת לא יהיה לנו פרוטוקול.
קארין אלהרר: אני רוצה לשאול שאלה בנקודה הזאת.
קארין אלהרר: כמו שאמרת, אתם רואים במחקרים שלקשישים מאוד קשה להתנהל, הם צריכים מישהו שיסייע להם, ואז אני רוצה לחבר את הדברים האלה למה שמופיע בהצעת החוק, המעבר לכסף.
קארין אלהרר: איך זה מתיישב עם המעבר לכסף?
<יעל אגמון: נגיע לכסף, נדבר על הכסף, אני מבטיחה, אבל בואו נסיים - - -
אלי אלאלוף: כל-כך כבד המרכיב הזה.
קארין אלהרר: זה מתחבא.
<יעל אגמון: זה לא מתחבא, זה מופיע ונסביר את זה מאוד מאוד ביסודיות.
<יעל אגמון: דבר נוסף שאנחנו עושים לפני שאנחנו מגיעים לביטוח לאומי, זה קודם כול משפרים את איכות השירותים הניתנים כיום.
<יעל אגמון: אנחנו הולכים גם להגדיל את שכר המטפלות, גם ליצור מערך הכשרות, כשבסוף נגיע למצב ש-100% עובדות בסיעוד בישראל, המטפלות הישראליות, מוכשרות.
<יעל אגמון: ואנחנו הולכים לתת הרבה מאוד תקציבים למשרד הרווחה לשיפור והרחבה מאוד מאוד משמעותיים של השירותים בקהילה דרך השירות לזקן.
<יעל אגמון: אנחנו הולכים גם להרחיב את מערך השירותים הקיים וגם לפתח הרבה מאוד שירותים חדשים, מתוך תפיסה שלא כל הקשישים – היום יש שניים או שלושה מודלים שהשירות לזקן נותן – אנחנו מבינים שלא כל הקשישים צריכים בדיוק אותו דבר, ושיש קשישים שונים עם צרכים שונים, ולכן אנחנו רוצים לפתח מענים הרבה יותר מגוונים, כדי שנוכל להתאים לכל קשיש מסגרת בקהילה שהיא טובה לו.
<יעל אגמון: צריך להבין שהמסגרות בקהילה הן גם טובות לקשיש, הן גם מפחיתות בדידות, הן גם מוציאות אותו מהבית ושומרות אותו חלק מהחברה וגם מבחינה משקית הן הרבה יותר טובות מטיפול של - - - עוד דבר שאנחנו עושים, וזה נדבר ממש בקצרה.
<יעל אגמון: כמו שאלון אמר, זה כבר התחיל, המפקחת על הביטוח הוציאה חוזר טיוטה, אני מקווה שבקרוב מאוד הוא ייכנס גם לתוקף, שכל ילד שנולד במדינת ישראל יצורף באופן אוטומטי, עם הצירוף שלו לקופת החולים, בערך שבועיים אחרי שהוא נולד – הוא יצורף גם לביטוח סיעודי בחינם.
<יעל אגמון: זה אומר שהוא לא יצטרך לעבור חיתום אף פעם בחייו לביטוח סיעודי, וזה אומר שבעוד כמה שנים נגיע למצב של כיסוי - - -
איציק שמולי: הביטוח הסיעודי שהוא מקבל בכיסוי הזה הוא מרגע לידתו או שיש תקופת המתנה?
<יעל אגמון: לא, אין תקופת המתנה.
איציק שמולי: אם פעוט חלילה נקלע למצב סיעודי בתקופת הינקות שלו, האם הביטוח הזה שהוא נכנס אליו בקופות החולים יכסה אותו, או שאנחנו מדברים - - -
<יעל אגמון: נשלח לכם את הפוליסות וניתן תשובה יותר מדויקת.
<יעל אגמון: אני עוד לא יודעת מה הניואנסים.
<יעל אגמון: זאת המטרה.
<יעל אגמון: אנחנו נחזיר תשובה בדיון הבא.
אלי אלאלוף: המטרה שמיום לידתו יש לו ביטוח סיעודי.
איציק שמולי: אני רק רוצה לחדד את השאלה, גם לפרוטוקול, אדוני היושב-ראש, אתם לא חייבים לענות לי עכשיו.
איציק שמולי: השאלה שלי, האם מדובר בביטוח סיעודי לילד במצב סיעודי, שהוא נקלע חס וחלילה למצב סיעודי – היום יש מגה הונאה בתחום הזה, מה שקרוי "תקופת ההמתנה" – או האם מדובר על זה שבן-אדם, מרגע לידתו נכנס לביטוח סיעודי, ואם חלילה הוא נקלע למצב סיעודי בזיקנה, אז הוא בתוך הכיסוי הסיעודי?
איציק שמולי: אלה שני דברים שונים לחלוטין.
<יעל אגמון: אנחנו נבדוק ונחזיר תשובה.
אלי אלאלוף: האם יש פה נציג של שוק ההון?
אלי אלאלוף: יש פה עוד שאלה שהיועצת המשפטית מעלה.
אלי אלאלוף: האם יש מהלך נדרש בגיל 18?
<שמרית גיטלין-שקד: לא יהיה חיתום, אבל אם בגיל 18 הוא מפסיק לשלם?
<שמרית גיטלין-שקד: בגיל 18 הוא חייב בתשלום, ואז אם הוא לא משלם, הוא כן יצטרך חיתום?
<אלון מסר: אתה חבר קופה בכל מקרה.
<שמרית גיטלין-שקד: ברור, אבל אם אתה לא משלם לביטוח הסיעודי?
<שמרית גיטלין-שקד: עד גיל 18 זה חינם.
<שמרית גיטלין-שקד: אם אתה מפסיק לשלם ורוצה להיכנס, תצטרך - - -
<יעל אגמון: בדיון הבא - - -
<אלון מסר: נחזיר את כל התשובות בדיון הבא.
אלי אלאלוף: תרשמו את הנקודה הזאת.
אלי אלאלוף: לפעמים בגלל המהלך הנדרש, הטכני, זה הופך לבעיה מהותית מאוד.
לאה פדידה: מגיל 18 עד גיל 21 הוא בצבא - - -
<יעל אגמון: אנחנו נחזיר תשובה.
<יעל אגמון: את זה פתרו.
<יעל אגמון: את זה אני יודעת שפתרו, אבל אנחנו נבקש מרשות שוק ההון לבוא לדיון הבא ולתת לכם את כל התשובות.
אלי אלאלוף: השאלה על חשבון מי.
לאה פדידה: לא בראש של החייל עכשיו להתחיל להפריש.
אלי אלאלוף: עשו תרגיל, הוציאו אותו.
<ניר קידר: נקודה נוספת שאני חושב שהיא מאוד משמעותית.
<ניר קידר: היא לא נוגעת ישירות לתחום הסיעודי, אבל היא מאוד משמעותית כששואלים את הקשישים מה הדברים שבאמת מפריעים להם, זו סוגיית השיניים.
<ניר קידר: במסגרת התוכנית הזאת אנחנו נותנים מענה משמעותי מאוד ומענה מקיף לקשישים בסוגיית השיניים.
<ניר קידר: בילדים התחלנו ברפורמה, בסל שירותים של רפואה מונעת ומשמרת, בדיונים שלנו על הקשישים, הבנו שפה צריך לעשות צעד הרבה יותר משמעותי, ופה הסוגיה של השיקום ושל הפרותטיקה גם צריך לבוא לידי ביטוי.
<ניר קידר: מדובר פה על עלויות מאוד מאוד כבדות לאנשים.
<ניר קידר: אנחנו רואים היום הרבה מאוד קשישים שמתביישים לצאת מביתם, בגלל מחסור בשיניים, ולהשתלב בחברה.
<ניר קידר: במסגרת התוכנית אנחנו מקצים 400 מיליוני שקלים בהדרגה.
<ניר קידר: אנחנו נתחיל כבר ב-2018.
<ניר קידר: זה סל רחב מאוד של טיפולי שיניים לקשישים, שכולל גם רפואת שיניים מונעת, גם משמרת וגם טיפולים פרותטיים.
קארין אלהרר: מאיזה גיל?
<ניר קידר: במסגרת החלטת הממשלה נקבע שהשירותים יתחילו ב-1 באוקטובר 2018.
<ניר קידר: עכשיו נקבע הסכום התקציבי שמוקצה לנושא, ואנחנו נמצאים בדיוני, משרדי הבריאות, האוצר, עם קופות החולים, כדי לראות כמה אפשר להכניס כבר במדרגה הראשונה של ה-1 באוקטובר 2018, כאשר בהבשלה מלאה, ב-1 בינואר 2021, נגיע לגילאי 75 ומעלה.
קארין אלהרר: בכמה תקצבתם?
<אלון מסר: 400 מיליוני שקלים בהבשלה מלאה בשנה.
<ניר קידר: המדינה אומרת שיש תחום שלא היה באחריותה עד עכשיו, הוא היה פרטי לחלוטין במימון שלו.
<ניר קידר: המדינה לוקחת אחריות, מכניסה את זה לסל הציבורי.
<ניר קידר: זה ייקבע במסגרת חוק ביטוח בריאות ממלכתי כזכות של בן-אדם לקבל את השירות הזה, כמו שיש טיפולי שיניים לילדים.
<ניר קידר: אני חושב שגם זה אחת הבשורות הגדולות.
נחמן שי: אמרתם לגבי הגיל.
נחמן שי: א', בירכנו על זה כולנו.
נחמן שי: אין ספק שזה רעיון מצוין.
נחמן שי: אמרתם שאתם מתחילים ב-75?
<אלון מסר: בהבשלה מלאה זה יהיה החל מגיל 75.
<אלון מסר: עכשיו אנחנו מגבשים את המודל ביחד עם משרד הבריאות, בסוף צריך למצוא את המתאם בין הגיל לבין סוגי הטיפולים ולראות איך זה מתאים בסופו של דבר לכסף.
נחמן שי: ברור, אבל מתחילים מהגיל - - -
קארין אלהרר: באיזה גיל אתם מתחילים?
<ניר קידר: זה נמצא בדיונים.
קארין אלהרר: שזה יהיה אנשים שבחיים.
<אלון מסר: על זה אני יכול להתחייב...
נחמן שי: נפתיע אתכם עם בני 90.
אלי אלאלוף: מלאכתם של צדיקים נעשית בידי אחרים.
אלי אלאלוף: דוח העוני כולל את המרכיב של הילדים.
אלי אלאלוף: שמעתם שזה כבר עד גיל 16, ודוח העוני גם כולל טיפול שיניים של קשישים מגיל 75, אז קלעתם בול.
אלי אלאלוף: גם מי שלא קרא את הדוח, תדעו שזה מתבצע.
קארין אלהרר: אנחנו מכירים אותו בעל פה.
אלי אלאלוף: את תלמידה מדהימה.
<ניר קידר: הייתי בתת-הוועדה הזאת.
<ניר קידר: יש היום הרבה אנשים שהרבה שנים מחכים לטיפול הזה.
<ניר קידר: בשנים הראשונות נראה הרבה מאוד אנשים שחיכו הרבה מאוד שנים, שיבואו לקבל את הטיפול, וייקח זמן עד שהשירות הזה יתייצב, ולכן יש הרבה מאוד היגיון בהדרגתיות בנושא הזה, אבל אנחנו מגיעים להיקף של 200 מיליוני שקלים כבר ב-2019 לנושא הזה.
<ניר קידר: כלומר, מחצית הסכום ניתנת כבר בתחילת הפעימה בנושא הזה, ומבחינתנו זה שירות מאוד מאוד חשוב, שכולם מחכים ומצפים לו.
<יעל אגמון: תוספת שעות סיעוד - - -
<אלון מסר: זה הפרק שמגיע בחקיקה.
<יעל אגמון: זה הפרק שמגיע בחקיקה.
<יעל אגמון: היום גמלת סיעוד בנויה משלוש רמות.
<יעל אגמון: אנחנו הולכים לשנות את מבנה הגמלה ולהפוך אותה משלוש רמות לשש רמות, כאשר הרמות מתוארות פה בשקף: הרמה הראשונה תהיה 1,000 שקלים; הרמה השנייה – עשר שעות; הרמה השלישית – 17 שעות; הרמה הרביעית – 21 שעות; הרמה החמישית – 26 שעות; והרמה השישית – 30 שעות.
<יעל אגמון: מדובר בתוספת של 36% עבור קשישים ברמות העליונות.
לאה פדידה: את יכולה לעשות השוואה בין מה שהיה למה שיהיה?
<יעל אגמון: היום ברמה הנמוכה יש 9.75 שעות, ברמה הבינונית – אני מדברת על שעות למטפל ישראלי – 18 שעות, וברמה הגבוהה יש 22 שעות.
<קריאה: 19 למטפל ישראלי.
<יעל אגמון: 19 לישראלי ו-22 שעות בגבוהה.
<אלון מסר: ברמות הגבוהות המטרה היא - - -
לאה פדידה: הרמה השנייה זהה לרמה הנמוכה.
לאה פדידה: אין פה תוספת.
<אלון מסר: קודם כול, אנחנו משנים את הרמות, אנחנו עושים הבחנה יותר רחבה, פחות מקבצים קבוצות שהן לא בהכרח אותן קבוצות, ולסיעודיים ברמות הקשות – עיקר התוספת מופנית לשם, כי שם אנחנו חושבים שאנשים צריכים הכי הרבה טיפול – תיכף תראו את הנתונים מה קרה בשנים האחרונות – עיקר הנטל נופל בשכבות האלה, ושם אנחנו מוסיפים סדר גודל של קצת פחות מ-40% תוספת שעות למי שנמצא ברמות הקשות.
לאה פדידה: ברמה האמצעית, כמה היו?
<יעל אגמון: היום יש 19 שעות.
לאה פדידה: האם זה מקביל ל-17 שעות או ל-21 שעות?
<יעל אגמון: היום יש שלוש רמות, הן מחולקות שונה.
<יעל אגמון: הרמה הראשונה מתחלקת על רמות 1, 2 ו-3, הרמה השנייה מתחלקת על רמות 3, 4 ו-5, הרמה השלישית מתחלקת על 4, 5 ו-6.
<יעל אגמון: יש היענות גדולה מאוד היום.
<יעל אגמון: כל קבוצה מכילה הרבה מאוד סוגים שונים של אנשים סיעודיים.
<יעל אגמון: הרעיון בפירוק הרמות למספר יותר גדול של רמות זה להתאים בצורה יותר טובה את כמות השעות למצב התפקודי של האדם.
<אלון מסר: ולשים דגש בעיקר על הרמות הקשות, ואנחנו יודעים להגיד שהיום כמות השעות היא נמוכה.
<קריאה: לא עניתם בכמה אנשים מדובר.
<אלון מסר: תיכף נענה על כל שאלה.
<יעל אגמון: תיכף נענה.
<יעל אגמון: היום ישראל היא המקום הראשון בעולם בשיעור מקבלי שעות סיעוד.
<יעל אגמון: מתוך כל 100 קשישים מעל גיל 65 יש 21 אנשים שמקבלים טיפול סיעודי.
<יעל אגמון: זה הנתון הגבוה ביותר ב-OECD, למרות שאנחנו מדינה צעירה.
<יעל אגמון: הנקודה החשובה פה היא שאנחנו מגדירים הרבה מאוד אנשים מהאוכלוסייה הקשישה שלנו כסיעודיים, הרבה יותר מאשר מגדירות מדינות אחרות.
קארין אלהרר: זה עניין של הגדרה או עניין של - - -
<יעל אגמון: זה עניין של הגדרה.
<אלון מסר: זה מתי אתה מחליט באיזה תוצאות של מבחן ADL אתה מגדיר שאדם נחשב סיעודי.
קארין אלהרר: ה-ADL שלנו לעומת אירופה?
<יעל אגמון: ברוב אירופה מתחילים להגדיר אדם סיעודי בין 4 ל-4.5, ואנחנו מתחילים מ2.5.
<אלון מסר: זה נתון חשוב מאוד.
<אלון מסר: הנתון מראה שאנחנו מספר אחת בעולם והטיפול שאנחנו נותנים כמעט כולו, ראינו את זה בשקף הראשון שהצגתי, הוא בשעות בבית.