GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד טל: למען הגילוי הנאות, כשהוא אמר שזה נוגע לי, זה נוגע לי בזה שאני מכיר איפה זה נוה-זאב - שני רחובות מביתי.
משה המבורגר: כן.
רבקה פריאור: לא חשבנו על כיוונים אחרים.
משה המבורגר: בקשר לעולה חדש, הצעתי לאדון בקל, שהגברות מכירות טוב מאד, שבני הוא קטין חוזר עם זכויות מלאות של עולה.
משה המבורגר: הפירושים של אדון בקל היו שהוא לא עולה חדש.
משה המבורגר: אני יכול להראות לך מכתבים, והוא גם צלצל אלי אישית ואמר זאת.
משה המבורגר: הוא קטין חוזר.
עירית פלדמן: אנו יודעים.
משה המבורגר: הוכחתי שהוא נהנה מכל הזכויות של עולה חוץ מהנקודה הזאת.
משה המבורגר: זה נמשך כבר שש שנים.
דוד טל: אדוני, אני מבין.
עירית פלדמן: זה ממש חבל.
עירית פלדמן: אני חושבת, שזה לא ימנע הלאה את ההתדיינות.
עירית פלדמן: משה המבורגר: זה גם פגע בשיקום המקצועי.
עירית פלדמן: השיקום המקצועי הוא נקודה חשובה מאד שלו.
דוד טל: האם הביטוח הלאומי מוכן להתחייב כאן שאחרי הפגרה אנו מגיעים עם איזו שהיא הצעה שלכם לגבי פתרון למצב הזה?
עירית פלדמן: אנו לא יכולים להתחייב.
עירית פלדמן: זה נושא שעדיין נדון ושנוי במחלוקת.
דוד טל: "נדון" - זה יכול להידון עוד 5-7 שנים.
רועי קרת: יכול להיות שהתשובה תהיה שלילית.
רועי קרת: איננו יכולים לדעת מה מינהלת המוסד תחליט בעניין הזה.
עירית פלדמן: אנו יודעים מה אנו עושים בעניין, אבל אנו לא יכולים להבטיח ולא יכולים להתחייב.
עירית פלדמן: מי כמו אדוני יודע שבאנו היום במחשבה שזה לפחות יאושר, ואפילו כאן מתעורר ספק.
עירית פלדמן: אז, אנו ודאי איננו יכולים להבטיח מה יוחלט.
רבקה פריאור: אנו יכולים להבטיח להמשיך לדון בה, אם ההצעה הזאת עוברת.
עירית פלדמן: את זה אנו כבר עושים.
עירית פלדמן: יש לנו ניירות מוכנים.
רבקה פריאור: אולי חשוב שייאמר שגם אם ההצעה הזו עוברת, אנו כן יכולים להתחייב, ואנו גם עושים זאת היום, ממשיכים לדון ולחפש פתרונות למקרים הנוספים שהועלו כאן.
דוד טל: את המקרה הראשון שהיא העלתה אני מבין.
דוד טל: אבל, לגבי המקרה השני שהיא העלתה, אני חושב שנכון שיימצא לו פתרון.
רבקה פריאור: אז, אנו נמשיך ונחפש פתרונות.
דוד טל: אנו מדינה קולטת עליה, ויש לנו עניין בקליטת העליה וזה חשוב לצמיחה ולעם היהודי.
דוד טל: זה חשוב מכל הנימוקים שאתם יודעים טוב ממני.
דוד טל: אבל, איזה הבדל אני רואה בין זה לבין אותו ילד קטן שבעל כורחו נלקח ע"י הוריו לרדת מהארץ כדי ללמוד, לעבוד, להשתקע, להשתכר וכל מיני דברים אחרים?
דוד טל: האם הוא יהודי?! לגבי חוק השבות, האם הוא זכאי לפחות לאותם תנאים בנושא הזה לגבי חוק השבות כמו עולה חדש?
רבקה פריאור: ייאמר לזכותי שאינני עורכת-דין, ואינני יודעת אם אפשר לנסח חקיקה.
רבקה פריאור: אינני יודעת לגבי הדרכים האלה.
רבקה פריאור: אני מניחה שאם לךְ יש איזו שהיא הצעה- - -
עירית פלדמן: הנה, משרד המשפטים - להצמיד את החקיקה לחוק השבות אנו היום לא יכולים- - -
רבקה פריאור: אבל, אם יש לךְ איזו שהיא הצעה שנראה לך שפותרת את הבעיה, כדאי שהמוסד יתייחס אליה.
עירית פלדמן: נטע דגן, נכון?
עירית פלדמן: להצמיד לחוק השבות - זה ודאי שלא.
עירית פלדמן: זה בעייתי מאד.
רבקה פריאור: יפה.
רבקה פריאור: אם תימצא דרך שתענה לכל הדוגמאות שאת הבאת ולא תסתבך עם כל מה שרמזנו עליו פה, אדרבא.
עירית פלדמן: לא מצאנו עדיין.
רבקה פריאור: אני אומרת: אם לה יש דרך, אדרבא.
דוד טל: רבותי, נעשה כך: אנו נאשר את מה שאתם מבקשים כרגע עם התחייבות שלכם שאתם דנים ובודקים, ואני סומך עליהם ואתם נאמנים עלי.
דוד טל: אתם יכולים לבוא אלי בתחילת המושב הבא ולומר: "חשבנו ודנו, ולא מצאנו פתרון".
דוד טל: אם חשבתם ודנתם באמת ולא מצאתם פתרון - זה בסדר.
דוד טל: אני מצפה לפתרון, אבל את זה אני יכול להבין.
דוד טל: אבל, אם לא עשיתם עבודה ובאתם ואמרתם "אין פתרון" - זה יהיה מאד מאד לא בסדר.
רבקה פריאור: לא נעשה זאת.
דוד טל: לא תעשו זאת.
דוד טל: אם כך, אני סומך עליכם.
נטע דגן: אנו כן נשמח לנצל את תקופת הפגרה.
נטע דגן: יש פה מומנטום והזדמנות, ויש פה הצעת חוק ממשלתית שמנציחה אפליה.
דוד טל: אני שומע את מה שאמר מר המבורגר, ואינני יכול להתעלם מזה שבמקרה הספציפי שלו מחכים כבר שש שנים.
דוד טל: למה להמשיך למרר אדם רק בגלל שאנו לא מוצאים פתרונות אחרים?
דוד טל: אם אתקע את הצעת החוק, ואני יכול לתקוע אותה, מה יקרה?
דוד טל: אם אין להם פתרון לזה, הרי ממילא גם אחרי הפגרה לא יהיה להם פתרון וגם הוא ייתקע עוד שלושה חודשים של הפגרה ולא נמצא פתרון.
דוד טל: אני רוצה, שתשבו - אם יש לכם איזה שהוא פתרון יצירתי כזה או אחר.
דוד טל: אני אקדם כל דבר שאתם תעלו וזה יכול לעבור ולעלות בקנה אחד עם מה שנאמר.
דוד טל: אין לי ספק שהבעיה שלך, גבירתי, זו בעיה- - -
אריה צודקביץ: מה יש פה לגבי נושא הרטרואקטיביות?
אודי בן-דרור: אין פה נושא רטרואקטיביות משיקולי עלות ברורים.
דוד טל: מה עלות החוק?
אודי בן-דרור: לגבי החישוב המהיר שעשינו קודם, אם דיברנו על כ-150 מקרים- - -
רבקה פריאור: 150 זה לא כאלה שהיו ילדים וירדו בילדותם וחזרו.
דוד טל: אני מעמיד להצבעה את הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 54), התשס"ב-2002, או כל מספר אחר על-פי הסדר הכרונולוגי שייקבע.
דוד טל: ה צ ב ע ה בעד - פה אחד נגד - אין נמנעים - אין הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 54), התשס"ב-2002, נתקבלה.
דוד טל: היו"ר דוד טל: כולם בעד.
דוד טל: אין מתנגדים ואין נמנעים.
דוד טל: אשר על כן, אנו מאשרים את הצעת החוק, וזאת עם הסיכום של ההתחייבות לבדוק זאת.
דוד טל: על סדר יומנו בחמש הדקות הקרובות, אנחנו נדון – אני חושב שתספיק לנו דקה – לגבי חידוש הדיון לפי סעיף 124 א' לתקנון בהצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 54) שהנחנו אותה כבר בזמנו, שמדברת על קצבה מוגדלת והטבות לנכים, של עבדכם הנאמן ושל חבר הכנסת יהלום.
דוד טל: הוועדה מבקשת לחדש את דיוניה בהצעת החוק, אף שהיא הונחה כבר במליאה לקריאה שניה ושלישית.
דוד טל: אני מביא להחלטת הוועדה – לפי סעיף 124 א' לתקנון הצעה לחדש את דיוני הוועדה.
דוד טל: כולם בעד.
דוד טל: מי נגד – אין מתנגדים, אין נמנעים, אשר על כן אני קובע שאנחנו ממשיכים את דיוני הוועדה בהצעת החוק כאמור.
דוד טל: הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות) (תוספת לקצבה – פיצוי מיוחד לגמלאי שירות הביטחון, המשטרה ושירות בתי הסוהר), התשס"ב-2002 – הכנה לקריאה שניה ושלישית
דוד טל: על סדר יומנו הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות)(תוספת לקצבה – פיצוי מיוחד לגמלאי שירות הביטחון, המשטרה ושירות בתי הסוהר), התשס"ב-2002.
דוד טל: גבירתי, אנחנו בזמנו טיפלנו בנושא הזה של הגמלאים של צבא קבע בוועדה משותפת של ועדת עבודה ורווחה וועדת חוץ וביטחון, שבמקרה או לא אני יושב ראש כאן וחבר ועדה שם ואנחנו אז תיקנו את הטעון תיקון.
דוד טל: אני מניח שאותו תיקון צריך לבוא גם בפני הוועדה.
דוד טל: נכון, גבירתי מהאוצר?
רבקה רבלו: התיקון שהיה אז מה היה?
שירלי אברמי: 3.2%.
דוד טל: 3.2%.
דוד טל: אנחנו מדברים על אותו תיקון?
רבקה רבלו: אותו תיקון, אותה תוספת.
דוד טל: אותה תוספת תהיה לשירות הביטחון הכללי, לשירות בתי הסוהר ולמשטרה?
רבקה רבלו: כן.
דוד טל: אני מניח שאף לא אחד מאתנו מתנגד לתקן את המעוות.
ג'ודי וסרמן: יש לי כמה הערות לתוספת השניה.
ג'ודי וסרמן: בתוספת השניה מפורטים השיעורים והמועדים לתשלומי התוספת.
ג'ודי וסרמן: אם אנחנו מדברים על תוספת רטרואקטיבית מינואר 2001, יש צורך לתשלום לתקופה שכבר חלפה ויש צורך לעשות איזשהם עדכונים כי אנחנו מביאים היום את התיקון ביולי וכנראה הנוסח גובש קצת קודם לכן.
ג'ודי וסרמן: לכן מה שאני מציעה – וזה בהסכמת הגופים – זה שהתוספת תיקרא כך: מינואר 2001 עד מאי 2002 – חצי אחוז, תשלום חד פעמי בקצבת חודש אוגוסט 2002, בשיעור של שמונה וחצי אחוזים מהקצבה החודשית.
ג'ודי וסרמן: לגבי חודשים יוני 2002 ויולי 2002 – זה תוספת.
ג'ודי וסרמן: משהו שלא מופיע - 1.5 אחוזים ישולם בקצבת חודש אוגוסט 2002.
ג'ודי וסרמן: מה שהיה קודם 2, זה לא יהיה יוני 2002 אלא אוגוסט 2002 עד דצמבר 2002 1.5 אחוזים בתשלום הקצבה והסעיפים שהיו קודם 3 ו- 4 יישארו כמו שהיו וימוספרו 4 ו-5: ינואר 2003 עד דצמבר 2003 – 2.5 אחוז.
ג'ודי וסרמן: ואוקטובר 2003 ואילך – 3.2%.
דוד טל: אשר על כן אני מעביר את זה להצבעה.
דוד טל: אף לא אחד מתנגד, אין נמנעים.
דוד טל: אשר על כן אני קובע שהצעת החוק עברה והיא תועבר למליאת הכנסת לקריאה שניה ושלישית.
דוד טל: אנחנו דנים בחוק הפנסיה שהציעו מספר חברי כנסת  שלא אנקוב בשמות כולם אלא אציין את חבר הכנסת עמיר פרץ, חבר הכנסת יוסי כץ וחברת הכנסת ענת מאור.
דוד טל: לקחנו את כל הצעות החוק הללו  והקמנו צוות כדי שיוכל לדון בהן.
דוד טל: בתחילת דבריי אני רוצה להודות לכל אותם אנשים שהיו בצוות ההיגוי, הגברת לינה ויסברג, מר דב פלג, פרופסור יעקב קופ ודוקטור בן-עמי צוקרמן.
דוד טל: אני רוצה להודות מאוד לנציב הדורות הבאים השופט בדימוס שלמה שהם שעזר לנו בדיונים ולעורכת-הדין נירה לעמאי, היועצת המשפטית של נציבות הדורות הבאים.
דוד טל: אני רוצה להודות ליועצת המשפטית של הוועדה, עורכת-הדין ג'ודי וסרמן, למנהלת הוועדה, שירלי אברמי, למתמחה שלנו שהיא יועצת לוועדת העבודה והרווחה, עורכת-הדין אורית נהיר, למזכירות הוועדה - אתי שבתאי, ליאת דהאן ומרינה - ולמרכזת הוועדה מטעם מרכז המחקר והמידע, ניבי קליין וכאן אני מוכרח לומר שיש לי הערכה גדולה למרכז המחקר והמידע של הכנסת שעשה עבודה נפלאה.
דוד טל: אני רוצה לומר מספר דברים כהקדמה.
דוד טל: אני חושב שחוק הפנסיה יבוא לעולם רק בהסכמת שלושה גורמים: ההסתדרות, הרשות המבצעת והרשות המחוקקת.
דוד טל: ללא שאחד מהגורמים האלה ייתן את ידו לחוק הזה, לדעתי החוק הזה – שהוא מורכב, כבד, מסובך וחשוב מאוד – לא יצא מן הכוח אל הפועל.
דוד טל: אני חושב שזו הזדמנות ושעת כושר להעביר את הצעת החוק הזו בשנה הקרובה.
דוד טל: כפי שאמרתי, החוק הזה הוא חוק מאוד מורכב שצריך עוד לעשות בו שינויים חקיקתיים נוספים מעבר להצעת החוק הזו באם היא תעבור.
דוד טל: אני חושב שהנתונים שיש בידינו היום מדברים בעד עצמם, בעשירון התחתון רק 32 אחוזים מכלל העובדים הם מבוטחים לעומת 92 אחוזים בעשירון העליון, הנושא הזה לכל הדעות טעון תיקון.
דוד טל: לגבי העיתוי, יש הסבורים שהעיתוי לא נכון ולא ראוי לעשותו כרגע כאשר האבטלה גואה.
דוד טל: אני חושב שלא נכון לחוקק חוק שהוא צמוד לעיתוי כזה או אחר כי כל חוק צריך להיות מחוקק כשפניו צופים פני העתיד, כאשר הוא בעצם בראייה ארוכת טווח, ואם יש בעיות נקודתיות כאלה ואחרות בנקודת זמן כזו או אחרת, אני חושב שצריך לתת תרופה לדבר הזה אבל לא על-ידי כך שנעצור את החוק הזה.
דוד טל: יש דברים לגביהם הוועדה עדיין חלוקה.
דוד טל: יש חברים שסבורים כך ויש חברים שסבורים אחרת, אבל בסך הכל גיבשנו איזשהו נייר מסוים שהיועצת המשפטית של הוועדה תרגמה אותו להצעת חוק כאשר כאמור הצעת החוק היא מאוד גולמית ובגדר טיוטה.
דוד טל: עברנו על חלק ממנה, וכאשר נסיים – נוכל להפיץ אותה לכל יתר הגורמים.
דוד טל: הוועדה סבורה שנכון וראוי להבטיח ולשלול משרי האוצר חלק מהסמכויות שיש להם היום.
דוד טל: לא נכון ולא ראוי שכל הסמכויות הללו יישארו בידי שרי האוצר.
דוד טל: שרי האוצר לדורותיהם התעלמו מהבעיה העיקרית והיא הפנסיה.
דוד טל: הפנסיה הייתה מעין תפוח-אדמה בוער שכל שר אוצר – ואני מדבר על שרי האוצר לדורותיהם – העביר לשני והשני לשלישי והשלישי לרביעי, כך שמצאנו את עצמנו במצב בו במקום מישהו יטפל בפנסיה הזו, אף לא אחד טיפל בה כראוי.
דוד טל: אני סברתי שאולי האנשים הממונים על שוק ההון הם אלה שאחראים לנושא, אבל בשיחה אתם הסתבר לי – גם על-פי ניירות שהיו לי – שבעצם הם הגישו הצעות כאלה ואחרות לשרים השונים, אבל השרים נטו להתעלם והתעלמו מהן.
דוד טל: מדובר כאן במרחבים ענקיים שהם מופקרים והיו מופקרים לאורך זמן.
דוד טל: לכן אני סבור שזה גם יהיה נוח – ואני לא אומר זאת כהתרסה נגד שרי האוצר – לשרי האוצר שנפטור אותם מהעול הזה של הטיפול בקרנות הפנסיה.
דוד טל: שרי אוצר באים לכהונתם למשך שנה-שנתיים, ובמקרה הטוב לארבע שנים, ולכן אני חושב שצריכה להיות מועצה שלאחר מכן אתייחס למבנה שלה.
דוד טל: אני סבור שהמועצה היא זו שצריכה ללוות לאורך כל הזמן את הבעיות הללו ולפקח על הנושאים הללו.
דוד טל: די אם נתבונן בדוח מבקר המדינה שפעם אחר פעם בדוחות שונים מציין את התייחסות משרד האוצר לדורותיו כלפי קרנות הפנסיה.
דוד טל: לכן אנחנו סבורים שנכון יהיה להפקיע חלק מהסמכויות משר האוצר ולהעביר אותן למועצה הציבורית - שלאחר מכן אציין את הרכבה  - שצוות ההיגוי שלנו סבור שהיא צריכה לכלול מספר פונקציות.
דוד טל: כאמור, הצעת החוק שאנחנו מציגים כרגע היא בסיס לשינויים.
דוד טל: זו הצעה שגיבשנו אותה וועדת העבודה והרווחה בסופו של דבר תהיה סוברנית להחליט כך או להחליט אחרת.
דוד טל: פעמים אפשר שהיא תקבל ותאמץ גישה כזו או אחרת של צוות ההיגוי ופעמים כנראה שהיא תדחה ותאמץ איזושהי גישה אחרת.
דוד טל: בכל מקרה חשוב שהצעת החוק הזו תקרום עור וגידים ותתחיל להתגלגל כך שנמצא את עצמנו בעוד כשנה כאשר חוק הפנסיה עבר לפחות בקריאה ראשונה, כדי שלפחות יחול עליו דין רציפות ולפחות העבודה הנפלאה שעשו החברים שלי כאן בצוות ההיגוי, יחד עם החברים האחרים, לא תרד לטמיון.
דוד טל: כאמור, הצעות החוק הללו הונחו על שולחן הכנסת כבר מפברואר עד אוקטובר 2000 וכבר פעם אחת דנו בוועדת העבודה והרווחה בנושא הזה.
דוד טל: ההצעות הללו בעצם כוללות את כל הקשת הפוליטית שאנחנו מכירים בכנסת.
דוד טל: צוות ההיגוי החליט שנכון לאשר או להמליץ על פנסיית חובה שתהיה מוטלת על כל עובד שמשתכר מעל שליש משכר המינימום.
דוד טל: בזמנו פעלה ועדת פוגל – בראשות אהרן פוגל, מנכ"ל האוצר לשעבר – שסברה שלא נכון ולא ראוי שתהיה פנסיית חובה משום שהיום, אם אנחנו מאשרים פנסיה חובה, עם הזמן תהיה הזדחלות לפנסיה ממלכתית.
דוד טל: אני סבור שלא נכון הדבר והלוואי והיינו מגיעים למצב שהיינו יכולים לאפשר פנסיה ממלכתית.
דוד טל: פנסיה ממלכתית היא הדבר האופטימלי ביותר, אבל מה לעשות שאנחנו מדברים על צמיחה של ארבעה אחוזים בממוצע במשק, והמשק הישראלי בצמיחה כזו לא יכול לשאת פנסיה ממלכתית ולכן אנחנו מתחילים עם פנסיה חובה.
דוד טל: בזמנו שמעתי את אהרן פוגל בכמה הרצאות והוא סבור שאין טעם לחוקק חוק פנסיה חובה.
דוד טל: הוא מדבר על איזושהי גישה אחרת.
דוד טל: הוא מדבר על ביטול האוניברסליות של כל הקצבאות השונות, הוא אומר שהאנשים העשירים לא צריכים לקבל קצבה ועל-ידי כך ייוותרו לנו כספים שאותם נוכל להועיד לאלה שמקבלים קצבת זקנה על מנת להגדיל את קצבתם.
דוד טל: כאמור, צוות ההיגוי לא סבור כך אלא סבור שנכון להחיל פנסיית חובה על כל עוסק במדינת ישראל.
דוד טל: במהלך הדיון עלו שתי אפשרויות לגבי הגדרת הפנסיה.
דוד טל: אני מוכרח לציין שלא החלטנו האם בסופו של דבר אנחנו נאמץ בהצעת החוק הזאת את ה-DB או את ה-DC, ובהמשך אני אפרט, לגבי ה-דיפיין בנפיט או דיפיין קונטריבושן.
דוד טל: חשבנו שאולי נטפל בכל שאר הדברים ובסופו של דבר נגיע להחלטה מה יהיה נכון לעשות.
דוד טל: בהערת אגב אני רוצה לומר שבכנס קיסריה שמעתי את אחד המרצים אומר שבשוודיה יש שתי קומות, כאשר קומה ראשונה היא דיפיין בנפיט וקומה שניה היא דיפיין קונטריבושן.
דוד טל: לגבי ה-דיפיין קונטריבושן, ה-DC, הרעיון ביסוד הקרן הזו שהעמית מקבל את הכספים שהופרשו על ידו ועל-ידי מעבידו בתוספת ריבית וניכויים של הוצאות וניהול הקרן המובטחת, וגובה הגמלאות תלוי גם בתשואות שמניבות השקעות לקרן.
דוד טל: השיטה הזו מהווה סוג של פנסיה צוברת שכל דור דואג לפנסיה של עצמו, דבר שלא היה היום כאשר היום היינו יותר בשיטת ה-DB כאשר היה משהו בין-דורי כאשר הדור שעבד בעצם שילם עבור הדור שיצא לפנסיה.
דוד טל: ה-DB כאמור זו שיטה שמבטיחה מראש את הזכויות של המבוטח ללא קשר מלא להפרשותיו או לתשואה של השקעותיו.
דוד טל: על פי שיטה זו אנחנו מדברים על איזון שמתבצע בקשר הבין-דורי.
דוד טל: אני מוכרח לומר שב-דיפיין בנפיט גילינו שנוצרו גירעונות אקטואריים גדולים מכל מיני סיבות שכרגע לא ארחיב עליהן את הדיבור, אבל אני בטוח שבהמשך יתייחסו לזה הנוכחים כאן.
דוד טל: צוות ההיגוי דן לגבי גיל תחילת החסכון והגשנו שתי חלופות:     -	חלופה אחת מדברת על התחלה בגיל 21.
דוד טל: אגב, משרד העבודה והרווחה הציג הצעת חוק אחרת – אני חושב שלוועדה קראו ועדת חזן, מנכ"ל המשרד עם צוות המשרד – בה מציעים מגיל 18.
דוד טל: בחלופה הראשונה שלנו אנחנו מציעים מגיל 21.
דוד טל: גם הם  וגם אלה שסבורים בצוות ההיגוי שלנו מגיל 21, סבורים שבגילאים הללו כאשר אדם חוסך, התשואה תהיה הרבה יותר גבוהה מאשר בגילאים היותר מאוחרים.
דוד טל: -	יש חלופה אחרת שאני חושב שהיא מקורית, ואפשר לומר אולי יצירתית, למרות שלא כולם מסכימים לה אבל אני חושב שנכון וראוי לבחון אותה.
דוד טל: אני לכשעצמי בתחילת הדרך סברתי שנכון שנתחיל בגיל 21, אבל עם הזמן השתכנעתי שכדאי לאמץ את החלופה השנייה שמדברת על חסכון לפנסיית נכות ושאירים בלבד כאשר בין הגילאים 21 עד גיל 35 יפרישו העובד והמעביד 0,8 אחוז משכר העובד בגין נכות ושאירים בלבד ומגיל 35 דמי הגמולים ישולמו באופן מלא, נתחיל ב17,5- אחוזים ונעלה בשיעורים של שתי עשיריות האחוז בכל שנה, כך שנגיע לשיעור מירבי של 22,5 אחוזים.
דוד טל: השאלה מה הטעם בחלופה השנייה.
דוד טל: אני בכל אופן סבור שלא נכון להטיל על אנשים תשלום זה בתחילת דרכם בעבודה כאשר הם בגיל צעיר – ויש כאלה שבגיל הזה נשואים ויש להם משכנתא – וכדי לשלם הם יצטרכו להיכנס לאובר דרפט בבנק ולשלם 15 אחוזים ריבית ואת הכסף הזה ישקיעו בקרן הפנסיה שתניב להם אולי תשואה, גם אם מדובר בשנים הראשונות, של ששה-שבעה או אפילו שמונה אחוזים.
דוד טל: הפער הוא עדיין גדול ואין טעם שהמחוקק יתערב התערבות אולי גסה מדי בשיקולים של אותו בחור צעיר שרק זה עתה התחיל את עבודתו ויש עליו את עול המשכנתא.
דוד טל: לגבי המבוטחים וחובת הביטוח.
דוד טל: אנחנו מדברים על כך שגם מי שמועסק בחלקיות משרה יחויבו הוא ומעסיקו בהפרשה לפנסיה ובתנאי שמשכורתו היא שליש משכר המינימום.
דוד טל: אנחנו מדברים גם על עצמאים שתהיה עליהם חובת הפרשה לפנסיה.
דוד טל: בהצעת החוק של משרד העבודה כמדומני, שם מדברים על להחיל על עצמאים בצורה מדורגת ולעלות עם הזמן לגבי אחוז ההפרשה של העצמאים.
דוד טל: הכנסה לפנסיה.
דוד טל: אנחנו מדברים לגבי עצמאים על-פי דוח שומה ותהיה גם לעצמאים וגם לשכר עד פעמיים השכר הממוצע במשק.
דוד טל: חשבנו ודנו האם נכון וראוי שמובטלים למשל במדינת ישראל יפרישו מדמי האבטלה שהם מקבלים עבור הפנסיה וביטוח לאומי ייכנס לנעליו של המעסיק וישלים את החסר.
דוד טל: אולי זה נכון, אולי זה ראוי, זה אולי צודק, אבל  היות שאנחנו מאוד רוצים שהחוק הזה יתחיל – ולאחר מכן תישמע דעתו של דב פלג שסבור שבכל אופן צריך להחיל את זה על דמי אבטלה – רוב החברים סברו שאנחנו לא רוצים להעמיס על מערכת ביטוח\, ודאי לא היום, העמסות כבדות כדי שלא תהיה עילה למי ממשרדי הממשלה השונים שידחה את הצעת החוק הזו ולא יקבל אותה.
דוד טל: מנתונים שבדקנו ואספנו מסתבר לנו שאילו היום ביטוח לאומי היה צריך לשלם את החלק שלו עבור המובטלים, אם היה נכנס לנעליו של המעסיק, הוא היה צריך להפריש כ421- מיליון שקלים כשכאמור זה רק לגבי המובטלים.
דוד טל: יש אוכלוסיות שונות שדנו בהן כגון אישה יולדת שעל-פי החוק זכאית על-פי סעיף 6 בחוק עבודת נשים ואם היא מפרישה לפנסיה במשך חופשת הלידה – זה כבר על-פי החוק קיים היום –  על המעסיק שלה להפריש.
דוד טל: סבור ידידי דב פלג שנכון לאפשר לאישה כזאת, אם היא ממשיכה את חופשת הלידה שלה - בעוד שלושה חודשים או בעוד ששה חודשים – וממשיכה להפריש לפנסיה, נחייב את ביטוח לאומי שיפריש עבורה.
דוד טל: אני חושב שזו דעתו של דב פלג בלבד ואילו אנחנו סברנו שאנחנו לא רוצים להכביד על המערכת.
דוד טל: את אותה דוגמה אפשר לתת גם על נשים שנמצאות בשמירת הריון כאשר בפרק הזמן הזה של שמירת ההריון הן בעצם לא רוכשות זכויות פנסיה והשאלה מה יהיה ומי יפריש עבור אותה אישה שצריכה להישאר בשמירת הריון במשך ששה, שבעה, שמונה או אפילו תשעה חודשים.
דוד טל: יכול מאוד להיות שאולי בעשור הקרוב כשנגיע לשיעורי צמיחה של עשרה אחוזים נוכל להשית את ההפרשה על ביטוח לאומי, כך שביטוח לאומי יפריש לאישה כזו ולאנשים שמקבלים דמי אבטלה את הכספים הללו.
דוד טל: הוועדה דנה גם בנושא של עובדים זרים.
דוד טל: סברנו בתחילה שאולי נכון להטיל גם על עובדים זרים להפריש את החלק שלהם ועל המעבידים להפריש את החלק הנוסף וזאת כדי לא ליצור מצב בו קיים פער בעלות העסקה של עובדים זרים לעומת עובדים ישראלים.
דוד טל: בסופו של דבר רוב החברים החליטו שנכון שיפרישו גם העובדים הזרים אבל לא במסגרת החוק הזה אלא במסגרת חוק אחר והוא חוק העסקת עובדים זרים.
דוד טל: כפי שעשינו בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, לא הכנסנו אותם לחוק ביטוח ממלכתי אלא הכנסנו קטע ותקנות בנושא ביטוח בריאות בחוק עובדים זרים, כך שבעצם אנחנו מאפשרים וגורמים לכך שלא יהיו פערים גדולים בעלות העסקה של עובד זר לעומת עובד ישראלי.
דוד טל: אנחנו סבורים שזיקת העובדים למדינת ישראל היא ארעית שלא כמו זיקת התושבות.
דוד טל: אני חושב שזה יהווה איזשהו מסר שמדינת ישראל לא מתכוונת כאן שאותו עובד זר יישאר עד גיל 65 ובגיל 65 יקבל את הפנסיה.
דוד טל: אנחנו סבורים שנכון יהיה שברגע שאדם זה עוזב את מדינת ישראל, בו בזמן או תקופה קצרה לאחר מכן, הכסף הזה יועבר לו למקום מולדתו או לכל  מקום אחר אליו הוא ילך.
דוד טל: דיברנו גם על האפשרות של פתיחת קופות פנסיה והתייחסנו לסף מינימום של מספר חברים בקרן לצורך הכרה כקרן פנסיה.
דוד טל: היו כמה הצעות ובסופו של דבר הגענו להחלטה שאולי יהיה נכון שהמספר המינימלי יהיה 5,000 עמיתים ונאפשר זאת במסגרת זמן של שלוש או חמש שנים.
דוד טל: קרן שלא תעמוד בקריטריון הזה של סף המינימום, יועברו כל העמיתים שלה לקרן אחרת כאשר נבטיח את זכויותיהם.
דוד טל: הוועדה דיברה על כך שבחקיקה הראשית נציין את דמי הביטוח שייקבעו כאחוז מהשכר או אחוז מההכנסה ונציין בחוק שניתן יהיה לשנות את גובה האחוז לצורך מנגנון האיזון האקטוארי.
דוד טל: בהמשך אגע בנושא איזון אקטוארי.
דוד טל: השיקולים לשינויים אלה יכולים להיות עלייה בתוחלת החיים.
דוד טל: שוו לנפשכם – אני לא רוצה לעשות פרסום – שחברת "טבע" הוציאה קפסולה שמאריכה את חייו של האדם בעשר שנים ומישהו יצטרך לשלם עבור הדבר הזה.
דוד טל: אם לא יהיה מנגנון איזון אקטוארי, אנחנו עלולים להימצא בגירעונות אקטוארים כבדים, דבר שלא יקל על החוסכים הצעירים יותר.
דוד טל: שיעור השכר וההכנסה המבוטחת היא עד פעמיים השכר הממוצע במשק.
דוד טל: מעבר לכך, מי שישתכר יותר מכך וירצה להשקיע יותר מכך, הוא יוכל לרכוש זכויות ברובד השלישי באותה קרן פנסיה או בקרן פנסיה אחרת.
דוד טל: לגבי גיל הפרישה.
דוד טל: אני חושב שזו אחת הנקודות החשובות ביותר בכל הצעת החוק ואם היא תתקבל, אני חושב שנעשה צעד אחת קדימה כדי למנוע את הגירעון האקטוארי של קרנות הפנסיה.
דוד טל: אנחנו מאמצים את המלצות ועדת נתניהו שבחנה את גיל הפרישה לפנסיה ואנחנו מציעים להשוות את גיל הפרישה לנשים ולגברים כאחד כאשר הגיל הוא גיל 67.
דוד טל: הנימוקים לכך – אומר אותם רק בקצרה – הם שהיות שיש עלייה בתוחלת החיים, כאשר כל עשר שנים תוחלת החיים עולה בעוד שנה אחת.
דוד טל: תזכרו שלפני 120 שנה, בשנת 1881, לא השתנה שום דבר וזאת כאשר תוחלת החיים עלתה בצורה בלתי רגילה.
דוד טל: מישהו צריך לשלם את הפערים הללו.
דוד טל: הנוסחה היא מאוד פשוטה והיא אומרת שדוחים את גיל הפרישה או מעלים את גמול ההפרשה.
דוד טל: ברור שבעצם אנחנו מקצצים את המנות של כל מי שצריך לקבל את הפנסיה.
דוד טל: זו מתמטיקה מאוד מאוד פשוטה ואנחנו סבורים היום, היות שתוחלת החיים גדלה, שנכון יהיה לדחות את גיל הפרישה לגיל 67, דבר שימנע גירעונות אקטוארים.
דוד טל: ועדת נתניהו דיברה גם על שינוי בשיעורי התלות והצפי הוא כי בעשירונים הקרובים יהיו בכוח העבודה כשלושה אנשים על כל פנסיונר כאשר היום אנחנו מדברים על ששה עובדים על כל פנסיונר.
דוד טל: אין שום ספק שפחות אנשים יצטרכו "להעמיס" על כתפיהם את אותם פורשים.
דוד טל: מעבר לכך יש לקחת בחשבון את התרומה של המשך התעסוקה לרווחת הפרט שאותה לא אפרט כאן, ותרומת המשך התעסוקה לרווחת הפרט במישור הפסיכולוגי-חברתי.
דוד טל: קיבלנו נתונים לגבי תוחלת החיים לגברים ולנשים והסתבר שאישה חיה יותר מגבר, כאשר מדובר ב80,4- לפי הפרסומים שהיו ב1999- והתייחסו לשנתון 1997.
דוד טל: הוכח שאנשים בקיבוצים חיים יותר שנים  כאשר בין היתר תולים את זה בעובדה שהם עובדים יותר שנים וכנראה יש איזשהו קשר בין המשך עבודה לבין תוחלת החיים.
דוד טל: גם תהליך הירידה בפריון העבודה חל בגיל מאוחר יותר ולכן אפשר יהיה למצות או לנצל את הכושר והיכולת של אותו עובד זמן רב יותר.
דוד טל: מדי פעם העלו אנשים דעות כאלה ואחרות כשטענו שכתוצאה מכך שתהיה תעסוקת מבוגרים, זה יגרום לאבטלה בקרב הצעירים.
דוד טל: אנחנו לא חקרנו ולא דרשנו בנושא הזה אלא הסתמכנו על ועדת נתניהו שחקרה ודרשה בנושא הזה.
דוד טל: הם הביאו שם עדות בצורה מפורשת ואומרים שיש חוסר עדות חד-משמעית לכך שתעסוקת מבוגרים גורמת לאבטלה בקרב צעירים.
דוד טל: על פניו זה נראה אולי קצת תמוה.
דוד טל: כרגע נוח לי להישען על כך.
דוד טל: מי שיכול להוציא נתונים אחרים, אני אשמח לשמוע אותם.
דוד טל: לגבי גיל הפרישה והמשמעות של גיל הפרישה.
דוד טל: זה אומר המשך הפרשות משכר העובד למוסד לביטוח לאומי ולקרן הפנסיה ולעומת זאת יש דחיית קבלת קצבת זיקנה ופנסיה.
דוד טל: צמצום הגירעון.
דוד טל: על פי תחשיבים שעשינו דחיית גיל הפרישה לגיל 67 יביא אותנו לכך שנצמצם את הגירעונות האקטוארים של קרנות הפנסיה הנוכחיות בכ25- אחוזים וכך נחסוך לקרנות הפנסיה לפחות 15 מיליארד שקלים, דבר שייצב אותן קצת יותר מכפי שמצבן כרגע.
דוד טל: מעבר לכך יהיה חסכון בביטוח הלאומי בשיעור של שני מיליארד שקלים בשנה.
דוד טל: אני חושב שהמספרים האלה מדברים בעד עצמם.
דוד טל: אני לא רוצה לפרט, אבל מי שרוצה פירוט של מה לקחנו בחישוב של ביטוח לאומי, אני מוכן גם לפרט את זה לאחר מכן.
דוד טל: אנחנו מאפשרים פרישה מוקדמת ואנחנו בוחנים שתי חלופות.
דוד טל: חלופה אחת מדברת על חמש שנים מגיל הפרישה שייקבע בחוק וחלופה שנייה מדברת על עשר שנים מגיל הפרישה שייקבע בחוק.
דוד טל: גובה הפנסיה בכל מקרה ייקבע על בסיס אקטוארי.
דוד טל: הנושא של בסיס אקטוארי הוא נושא מאוד מאוד חשוב כדי לדאוג לבריאותה של אותה קרן.
דוד טל: אנחנו מדברים על פרישה חלקית, קבלת פנסיה חלקית על בסיס אקטוארי ועבודה חלקית.
דוד טל: אנחנו מתעכבים על נושא של משיכת כספים על ידי המבוטחים ואנחנו מדברים על איסור משיכת כספים למעט היוון של חמש שנים עד 25 אחוזים.
דוד טל: לדוגמה, בגיל 65 מהוונים 25 אחוזים מהפנסיה שתתקבל בחמש השנים הראשונות כך שבחישוב עדכני יקבל העמית סכום כסף חד פעמי ובחמש השנים הקרובות הוא יקבל 75 אחוזים מהפנסיה שמגיעה לו ואחרי חמש שנים הוא יחזור למאה אחוזים.
דוד טל: סברנו שנכון שאי אפשר להוון חמישים אחוזים אלא רק במקרים מיוחדים ולא באמצעות ועדת חריגים כזו או אחרת אלא על ידי הגוף המפקח שבהמשך ארחיב לגביו.
דוד טל: זה יהיה רק במקרה שיש איזו מחלה קשה של בן משפחה קרוב.
דוד טל: אנחנו מדברים על הקמת רשות פיקוח.
דוד טל: אחרי שהפקענו חלק מהסמכויות של שר האוצר, אנחנו נעביר את הסמכויות הללו למועצה שבהמשך ארחיב את הדיבור עליה.
דוד טל: מתחת לאותה מועצה תהיה רשות פיקוח על-פי המודל של הרשות לניירות ערך ולה יהיו שיניים קצת יותר חדות כאשר המינוי ייעשה על ידי שר האוצר ושר העבודה והרווחה.
דוד טל: הרשות תאמץ את נורמות המינהל והשקיפות שמקובלות בישראל.
דוד טל: שר העבודה והרווחה יקבע בתקנות והוראות בכל הקשור לפעילות הקרנות, הבטחת חובותיהן ויציבותן הכספית.
דוד טל: לגבי המועצה הציבורית.
דוד טל: פרופסור קופ הציע לנו – ובסופו של דבר קיבלנו את הצעתו – שהמועצה הזו בעצם תמנה תשעה חברים כאשר חמישה מהם לפחות יהיו אנשי מקצוע מובהקים בנושא ואחרים יהיו נציגים של הארגון היציג של העובדים, הארגון היציג של המעסיקים, בעלי מקצוע, אנשי ציבור ואחרים.
דוד טל: בין יתר הסמכויות של המועצה יהיו אכיפת שינוי מנגנון איזון אקטואר בכל קרן וקרן, ובתקנות ייקבעו הקריטריונים לקבלת החברים לאותה מועצה.
דוד טל: קרנות הפנסיה ברמה העקרונית יעסקו רק בתחום הפנסיוני ולא בניהול עסקי.
דוד טל: אנחנו מדברים על כך שהחוק יבטיח רציפות זכויות מלאה במעבר בין קרן פנסיה אחת לאחרת תוך עלות מינהלית מינימלית.
דוד טל: במעבר עמית מקרן אחת לאחרת, הראשונה תשלם לפי הזכויות שנצברו אצלה ואילו השנייה  תשלם על-פי הזכויות שנצברו אצלה תוך עלות מינהלית מינימלית.
דוד טל: לגבי השקעות של קרן הון, יושב אתנו כאן נגיד בנק ישראל ואנחנו נשמח לשמוע את דעתו בנושא הזה, לאן נכון וראוי שהכספים האלה יועברו.
דוד טל: בגדול בכל מקום זה יהיה טוב שישקיעו, אבל שיובטחו כספי עמיתים.