GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד טל: לכן, כאן היתה גישה - הוועדה תמיד רוצה את האיכות הטובה ביותר והגבוהה ביותר ואת הפיקוח הגבוה ביותר על כל עניין - ובכל זאת לתת את ההיבט ואת התשובה הכוללנית.
דוד טל: בוודאי שהמשרדים לא מעונינים בזה כי המשרדים עושים את החישוב הכלכלי משום שכלב כזה יצטרך להיות מועמד לאנשים נוספים.
דוד טל: ברגע שנאמר כאן מה שנאמר, עמדת הוועדה היא שמעמדו של כלב הנחייה לגבי נכויות אחרות רב-תחומיות קיים ולכן צריך להבהיר את זה.
דוד טל: מר ברזילי, אני מאד מבין מה שאתה אומר.
דוד טל: זה מאד מוצדק, אבל זוהי אצלנו שיטה לנסות ליצור מצב שהאח ישלח – תסלחו לי על הביטוי – יד בגרון אחיו כדי שהוא יזכה.
דוד טל: היינו לא פעם בוועדה הזאת עדים למחזות שכאלה, אז בואו נבין על מה אנחנו מדברים וחבר כנסת איתן כבל בוודאי מקבל את הגישה.
דוד טל: יוסף קורסיה: אני רוצה להתייחס לעניין של בתי-הספר של נכים.
דוד טל: מר יהודה דורון נתן דוגמאות ודיבר על סתם בן-אדם שאילף את הכלב והוא שירת אותו – זהו ציטוט.
דוד טל: בשירות לעיוור וגם באגף השיקום, אין לנו ידע על נושא של כלבי נכים.
דוד טל: זהו נושא חדש.
דוד טל: כלבי נחייה לעיוורים – הנחייה לעיוורים, זה המושג – זה מושג בן למעלה מ- 100 שנה, קיים בעולם, יש ספרות ענפה, הררי ספרים ותורה יש סביב הנושא הזה.
דוד טל: כלב נכים זהו כלב עזר, אני לא חושב שצריך לקרוא לזה כלב נחייה – צריך להיזהר בעניין זה.
דוד טל: זה כלב עזר לכל היותר שמביא לי נעל, מרים לי עוגה, פותח לי דלת, ועוד כאלה דברים.
דוד טל: זה כלב עזר שונה לחלוטין מכלב נחייה.
דוד טל: אילן גילאון: הוא יכול להפוך תינוק, אז אני אחכה עוד 100 שנה שתתייחסו לזה?
דוד טל: יוסף קורסיה: לא אמרתי.
דוד טל: סליחה, אין שירות כזה במשרד.
דוד טל: אני יודע שפנו למשרד לבנות שירות כזה – לא קיים כיום שירות מתוקצב.
דוד טל: אי אפשר לבנות חוק אם אין שירות, אין רצפה בכלל.
דוד טל: שירלי אברמי: יש אגף שיקום במשרד העבודה והרווחה.
דוד טל: אילן גילאון: זה מעניין שאי אפשר לבנות חוק אם אין משרד.
דוד טל: יוסף קורסיה: סליחה, אדוני, אין שירות.
דוד טל: אילן גילאון: מה זה חוק?
דוד טל: חוק זה ברירת מחדל, אדוני.
דוד טל: חוק קיים במקום שהדברים לא מתוקנים.
דוד טל: זאת עבודה שיפוצית.
דוד טל: יוסף קורסיה: אין לי התנגדות, אדוני.
דוד טל: ליאורה אברמוביץ': אני רוצה להוסיף שהחלטת הממשלה התייחסה לחוק הספציפי הזה לכלבי נחייה לעיוורים.
דוד טל: אני חושבת שצריך להחזיר זאת שוב לוועדת שרים אם אנחנו מרחיבים את הנושא לגבי נכויות אחרות.
דוד טל: האישור היה ספציפית לעניין הזה ואני רוצה לחזק את דבריו של יוסי.
דוד טל: הנושא של כלבי נחייה לעיוורים הוא נושא שנלמד, הוא ידוע, יש לנו תשתית והנחיות.
דוד טל: אילן גילאון: לא יכול להיות שהעיוורים ישמשו בני ערובה כרגע אם יורחב החוק.
דוד טל: ליאורה אברמוביץ': אפשר במקביל לעבוד על חוק אחר, אבל נראה לי חשוב שנתקדם עם החוק הספציפי הזה.
דוד טל: עם כל הכבוד לנכויות אחרות, אפשר במקביל ליצור מסלול אחר.
דוד טל: איתן כבל: תאמינו לי, נכנסתי לעניין הזה בתום לב כאשר התברר לי שאני נתקל ביותר מעיוור בלי כלב נחייה.
דוד טל: התברר לי שעל כל מטר שאני הולך קיים מכשול, וזאת לא הייתה הכוונה שלי.
דוד טל: נקודת המבט שלי היא עניינית, מקצועית, צרכנית.
דוד טל: מכאן התחלתי עם העניין הזה.
דוד טל: אני לא רוצה שהנושא יתעכב, אבל יחד עם זאת צריך ללכת באופן משולב.
דוד טל: הצעת החוק החלה בהתמקצעות סביב נושא אחד – כלבי נחייה לעיוורים, אבל אפשר גם לעבוד לא בטור, אלא במקביל.
דוד טל: יכולה להיווצר סיטואציה שיבואו המומחים ממשרד העבודה והרווחה, ממשרד המשפטים ומכל גורם שיעסוק בכך ויגידו: אין לנו בעיה עם כלבי נחייה לנכויות ולמוגבלויות נוספות אבל זה מצריך בדיקות נוספות משום שאנחנו לא בנויים לזה, אף פעם לא עסקנו בכך.
דוד טל: דובר: מה עם קופים, דרך אגב?
דוד טל: גם בקופים אפשר להשתמש.
דוד טל: יונתן לנקרי: בארצות הברית יש "פונים" שעוזרים לנכים.
דוד טל: איתן כבל: יש גם בארץ, ליד הבית שלי יש סוסים שמסייעים לטיפול.
דוד טל: אני רוצה ללכת בגישה שחבר הכנסת אילן גילאון הציג, שאנחנו לא רוצים להרוג את החוק הזה – ואני יודע מה זה ממשלה ועד שנבוא לממשלה.
דוד טל: אני מציע כך – המסלול הראשון זה המסלול של כלבי נחייה לעיוורים.
דוד טל: נבדוק יחד עם משרד המשפטים ומשרד העבודה והרווחה אם בכלל בארץ קיימת תשתית.
דוד טל: יש כאן את עורך-דין בהירי ויש כאן את אורי.
דוד טל: אני לא יודע להגיד אם הוא מקצוען או לא מקצוען, אין לי כלים בכלל.
דוד טל: יכול להיות שגם למשרד העבודה והרווחה, בנתונים האלה, אין כלים ויצטרכו לבנות מודל.
דוד טל: חבר כנסת כבל, אני רוצה להרגיע כאן דווקא את המשרדים הרלוונטיים.
דוד טל: חוסניה ג'בארה: רציתי לשאול מי קובע את המימון של ההכשרה של כלבי נחייה.
דוד טל: עכשיו הבנתי שהרבה עיוורים לא מקבלים את הכלבים האלה.
דוד טל: אם אני שומעת על סכום של 6,000 שקל מתוך 10,000$, אני מתארת לעצמי איך קורה שהאנשים האלה לא מגיעים לזה.
דוד טל: יוסף קורסיה: אני אענה על השאלה ששאלת אותי קודם.
דוד טל: חברת הכנסת ג'בארה שאלה אותי כמה מבני המיעוטים מחזיקים כלב נחייה.
דוד טל: אני מכיר רק ערבי אחד שיש לו כלב נחייה.
דוד טל: יונתן לנקרי: לא, יש יותר.
דוד טל: יש בחיפה עוד שלושה שאני מכיר.
דוד טל: נורית נוישטט: סליחה.
דוד טל: לא מוסלמים, אלא נוצרים.
דוד טל: יוסף קורסיה:
דוד טל: אני רוצה לפנות למשרד העבודה והרווחה, למשרד האוצר ולמשרד המשפטים.
דוד טל: את הרישוי של העניין הזה צריך להסדיר, זה חד-משמעית.
דוד טל: למה הדבר דומה?
דוד טל: חבר הכנסת אילן גילאון רוצה לפתוח אוניברסיטה – הוא צריך לעמוד בתקנים א', ב', ג', ד', ה'.
דוד טל: זה הרישוי של העניין הזה.
דוד טל: מי ילמד שם רפואה – אלה יהיו רק מי שיעמדו ב- א', ב', ג', ד'.
דוד טל: את הרישוי אני רוצה להסדיר בכל מקרה לגבי כל הנכויות.
דוד טל: לאחר מכן – ולכן אני רוצה להרגיע את משרדי הממשלה – למי הממשלה או המדינה תאפשר ובאלו נכויות, אולי באיזה תנאים, באיזה קריטריונים, תאפשר כלב כזה או אחר, זה בסופו של דבר הממשלה תחליט כדי לא להבהיל אותם וכדי לא ליצור מצב שבסופו של דבר נתעסק רק בכלבי נחייה לעיוורים.
דוד טל: אפשר יהיה ליצור מסגרת כוללת וכללית לכל הנכויות ולא צריך להיבהל לגבי מי מהאנשים יקבל או לא.
דוד טל: אלה קריטריונים אחרים שייקבעו על ידי משרד העבודה והרווחה, ואני חושב שלא צריך לחשוש מכך.
דוד טל: אשר על כן, אני רוצה לסכם את הדיון – משרד העבודה והרווחה, בשיתוף עם הגורמים הרלוונטיים: משרד המשפטים, משרד האוצר, משרד הבריאות וכל מאן דהו שיכול לעזור ולתרום את תרומתו הסגולית לנושא הזה, יגישו לנו נוסח של חוק ובהמשך להצעת החוק של חבר כנסת כבל – בהסכמת חבר כנסת כבל – נמשיך לדון בכך.
דוד טל: שי סומך: יכול להיות שהממשלה תתנגד לחלק הזה.
דוד טל: בואו ואימרו לנו שהיא מתנגדת, ואז הוועדה תחליט מה היא עושה.
דוד טל: איתן כבל: תודה לכם.
חברי הוועדה: מיכאל נודלמן מרינה סולודקין גנדי ריגר
מוזמנים: אסף דרעי העמותה למלחמה בעוני אריאל סלטו העמותה למלחמה בעוני דבי שדה העמותה למלחמה בעוני אורנה ברקוביצקי המוסד לביטוח לאומי כרמית נאור,
מוזמנים: עו"ד המוסד לביטוח לאומי מרים שמלצר אגף מחקר ותכנון, המוסד לביטוח לאומי אודי בן-דרור משרד האוצר שי סומך,עו"ד משרד המשפטים
מנהלת הוועדה: הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – ביטול הגבלות על יציאה לחו"ל); הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון –זכאי לגימלה שיצא את ישראל), התשס"ב-2002; הצעת חוק הבטחת הכנסה – (תיקון זכאות לגמלה על פי חישוב מצטבר), התשס"ב-2002.
יאיר פרץ: על סדר היום: הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – ביטול הגבלות על יציאה לחו"ל), של חברת הכנסת מרינה סולקין וגנדי ריגר; הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – זכאי לגימלה שיצא את ישראל), התשס"ב-2002, של קבוצת חברי כנסת; והצעת חוק הבטחת הכנסה – (תיקון זכאות לגמלה על פי חישוב מצטבר), של חברי הכנסת נודלמן ואליעזר כהן.
מרינה סולודקין: הצעת החוק עברה בקריאה טרומית בהסכמה של משרד ראש הממשלה וביטוח לאומי.
מרינה סולודקין: אחר כך היו מגעים עם הביטוח הלאומי ועם מר אביגדור יצחקי, מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
מרינה סולודקין: עשינו כמה תיקונים.
מרינה סולודקין: תיקון אחד מדבר על כך שיציאה לחו"ל של גמלאי יכולה להיות פעם בשנה.
מרינה סולודקין: היו פרשנויות שונות בסניפים של ביטוח לאומי על מספר הימים שאנשים יכולים לצאת.
מרינה סולודקין: היו סניפים של ביטוח לאומי שאמרו שהם יכולים לצאת עד 30 ימים, והיו סניפים של ביטוח לאומי שאמרו שהתקופה צריכה להיות כמו שהיא היתה, כלומר פחות מחודשיים.
יאיר פרץ: כמה ימים?
מרינה סולודקין: צריך להיות יום אחד כל חודש בארץ כדי לא לאבד את הקצבה.
מרינה סולודקין: אנחנו רוצים לבקש משהו שלא הסכימו לו שם, וזה לעשות ליד ביטוח לאומי ועדת ערעורים.
מרינה סולודקין: הציבור שאנחנו מייצגים הם גמלאים מאוד מאוד אקטיביים.
מרינה סולודקין: ביקשנו שוועדת הערעורים תאפשר בשני מקרים לצאת פעם שנייה בלי קיצוץ בזכויות.
יאיר פרץ: החוק התקבל לפי ההסכמות שהגעתם אליהן.
יאיר פרץ: אדם שרוצה לחרוג מההסכמות, שיכתוב וינמק מה הן הסיבות שבגללן הוא חורג.
יאיר פרץ: ביטוח לאומי ישקול כל בקשה.
אורנה ברקוביצקי: הנסיבות שהזכרנו בחוק לא שוללות לחלוטין את הזכאות להבטחת הכנסה.
אורנה ברקוביצקי: זה גם לא משנה גם כמה זמן הוא שם.
אורנה ברקוביצקי: אם הוא שכנע אותנו שמצבו הרפואי הוא כזה שהוא היה צריך לנסוע לחו"ל או ללוות בן משפחה שלו לטיפולים בחו"ל, אנחנו לא שוללים זכאות.
אורנה ברקוביצקי: עכשיו בא הסיפור של פעם בשנה קלנדרית.
אורנה ברקוביצקי: אנחנו חושבים שזה מכסה את מירב המקרים שמבחינה חברתית יש מקום ללכת לקראתם ולהתחשב בהם.
אורנה ברקוביצקי: מעבר לכך, אין לזה גבול.
אורנה ברקוביצקי: אי אפשר להפעיל שיקול דעת רחב לפי פניות של אנשים, כי בכל סעיף של הביטוח הלאומי אתה תהיה נתון ללחצים ולפניות של אנשים.
ג'ודי וסרמן: בדיון הקודם הועלתה איזו שהיא הצעת פשרה לתיקון סעיף 14א.
ג'ודי וסרמן: בין היתר דובר שם על אי תחולת סעיפים 14א(א)(ב)ו(ג) במקרים של אבל וכו'.
אורנה ברקוביצקי: פעם בשנה קלנדרית.
ג'ודי וסרמן: השאלה היא אם אפשר להגיד שבנוסף לפעם בשנה קלנדרית, כפי שהגיעו להסכמות במשרד ראש הממשלה, במקרים של אבל, פטירת קרוב מדרגה ראשונה הכלל לא יחול.
אורנה ברקוביצקי: בן-הזוג שנשאר בארץ מקבל.
אורנה ברקוביצקי: גם בתקופה שבן-הזוג בחו"ל השני ממשיך לקבל.
אורנה ברקוביצקי: זה לא שאנחנו מפסיקים לחלוטין.
יאיר פרץ: אם אבא נפטר בתאריך מסויים ואמא בתאריך אחר הוא יכול לנסוע באותה שנה?
אורנה ברקוביצקי: הוא יכול לנסוע.
יאיר פרץ: הוא לא יקבל.
מרינה סולודקין: ואם זה אזכרה ולא לוויה?
אורנה ברקוביצקי: אין לזה סוף, כי הוא יכול להגיד שפעם זה אבל ופעם זה שמחה.
אורנה ברקוביצקי: נתחיל להתעסק עם אישורים של אנשים למה כל אחד נסע?
אורנה ברקוביצקי: לא נעמוד בזה.
גנדי ריגר: מה קורה כשיש לו בעיית בריאות?
אורנה ברקוביצקי: אין בעיה עם זה.
גנדי ריגר: למה לא להוסיף מקרה כשהוא צריך לנסוע לאיזו שהיא ועידה שהיא לא יותר מ-3 ימים?
אורנה ברקוביצקי: מדובר בחודש אחד.
יאיר פרץ: אני מציע לקבל את הפשרה שהגעתם אליה.
יאיר פרץ: בואו נתחיל כברת דרך מסויימת.
יאיר פרץ: הגעתם להישגים מכובדים.
אודי בן-דרור: בזמנו, כאשר היה תיקון החוק, היה מדובר בכמה אלפים של אנשים.
אודי בן-דרור: ביטול החוק או פשרות יותר רחבות ממה שהוסכם עם הממשלה יכול לעבור את ה-5 מיליון שקלים.
מיכאל נודלמן: גם החוק שלי עבר בהסכמת הממשלה.
מיכאל נודלמן: אחר כך היה דיון עם משרד האוצר, שבו הגענו למסקנה שצריכה להיות שנה קלנדרית.
יאיר פרץ: אני מעמיד להצבעה את הצעת הפשרה שהתקבלה.
יאיר פרץ: היועצת המשפטית תקרא את הנוסח החדש.
גו'די וסרמן: תיקון סעיף 14א לחוק הבטחת הכנסה, התשמ"א-1980, בסעיף 14א(ב) בפיסקה 1 במקום האמור בו יבוא: "לפני שיצא את ישראל כאמור, הוא יצא את ישראל פעם נוספת באותה שנה קלנדרית.
גו'די וסרמן: " התחילה והתחולה ייקבעו בעת ההכנה לקריאה ראשונה.
שירלי אברמי: יש לזה עלות?
ג'ודי וסרמן: פחות מ-5 מיליון.
יאיר פרץ: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – 0 אושר הישיבה נעולה.
מוזמנים: רפי גלס אגודת מורי דרך שלומי נדיר מנכ"ל תדמור עליזה פליישר אונ' העברית תומר פשניצה סטודנט הילה וייס סטודנטית אהרון שהם התאחדות המלונות יואב בכר התאחדות המלונות אנה גליק המחלקה להסבת אקדמאים, משרד העבודה שרה חורש אגף להכשרה מקצועית, משרד העבודה משה כץ מפקח מלונאות ארצי חני נחמני משרד העבודה דבי מנצור משרד התיירות עובד מנצור משרד התיירות חנה קורן חיים מלול אורלי ברגמן מינה דהן רותי באקשור
מנהלת הוועדה: מניעת פיטורי עובדים במלונאות, במסגרת יום התיירות בכנסת.
דוד טל: על סדר יומנו יום התיירות בכנסת.
דוד טל: אני מקדם בברכה את כל הבאים בשערי הוועדה.
דוד טל: אני חושב שלא צריך להכביר במילים על מה שקורה אצל כל הגופים שעוסקים בצורה ישירה ובצורה עקיפה בנושא התיירות.
דוד טל: אני סבור שהנושא הוא נושא חשוב מאוד מבחינה לאומית, יש מקום שהמדינה תתערב בו.
דוד טל: אני אתן כדוגמה את ארצות הברית הגדולה של אמריקה, שאחרי שהתאומים נפלו היא הבינה שצריך לקום ולעשות מעשה ולהזרים 200 מיליארד דולר, אולי קצת יותר לשוק, כדי לעורר כל מיני מסגרות שנסגרו כתוצאה מהמצב.
דוד טל: אין צורך לבוא ולומר שכדי להקים מפעל שנסגר צריך הרבה משאבים.
דוד טל: אם אני סוגר היום מלון במדינת ישראל, כדי לפתוח אותו בעוד שנה, שנתיים, שלוש או ארבע אני אצטרך הרבה מאוד משאבים.
דוד טל: אני לא יודע אם יש בכוחם של הבעלים להרים את הדבר הכבד ולפתוח את המלון.
דוד טל: אני מדבר על זה ברמה הלאומית, משום שזה לא סוד שבימים הטובים התיירות הכניסה מטבע קשה למדינת ישראל, דבר שהיה מאוד חשוב לכלכלת ישראל.
דוד טל: במצב הנוכחי, כתוצאה מהמצב הביטחוני, נוצר מצב שהתיירות בישראל נפגעה קשות.
דוד טל: ועדת העבודה, הרווחה והבריאות דנה בנושא הזה לפני כשנה, באתי גם בדברים עם כמה מראשי התאחדות המלונאים.
דוד טל: רק לפני כשבועיים או שלושה ישבתי עם מר רוזנטל, ומיד לאחר מכן עם שר העבודה והרווחה.
דוד טל: ניסיתי לשכנע אותו שכדאי ונכון שמשרד העבודה יאפשר למלונאים את אותו הסדר שהיה בחל"ת.
דוד טל: במסגרת הזאת אפשר היה לשמר מספר לא מבוטל של עובדים.
דוד טל: בזמנו דובר על 4000 עובדים שהתאחדות המלונאים רוצה לשמר.
דוד טל: כדי לשמר אותם היתה בקשה לאפשר השתתפות של משרד האוצר בהחזקתו של כל עובד כזה.
דוד טל: בהנחה שיש 4000 עובדים ונדרש אלף שקל לכל עובד, אנחנו מדברים על סדר גודל של 4 מיליון שקל בחודש.
דוד טל: אם הדבר הזה לא יקרה, לא תהיה ברירה והאנשים האלה יצטרכו לצאת ממעגל העבודה למעגל האבטלה.
דוד טל: במעגל האבטלה המדינה תצטרך לשלם 140,150 מיליון שקלים, וזה בלי להסתכל על ההשלכות של מה זה עושה לאדם שיוצא ממערכת העבודה.
דוד טל: ועדת העבודה והרווחה מצאה לנכון לתת יד - עד כמה שידה משגת - כדי לנסות ולראות איך לשמר את ענף המלונאות.
דוד טל: אני רוצה לשמר אותם, כדי שבבוא העת, כשתבוא שעה טובה יותר, הם יוכלו לצוף מעל פני המים ולהמשיך בעסקים שלהם כמו שעשו בעבר, ואז ממילא הם ירוויחו ומדינת ישראל תרוויח.
עובד קדמי: אני רוצה לברך את היושב-ראש ואת הכנסת על קיומו של יום התיירות הלאומי בכנסת.
עובד קדמי: זו מסורת חשובה מאוד.
עובד קדמי: ככל שהכנסת נותנת את הדעת לענייני תיירות, כך גם לציבור יש מודעות יותר גדולה.
עובד קדמי: לצערנו הרב, המשבר בתיירות הוא זה שהכניס את נושא התיירות למודעות הציבורית.
עובד קדמי: כולנו כבר יודעים את המשבר הקשה בתיירות ואת הנזקים הרבים שנגרמו בעקבותיו.
עובד קדמי: יש מטרה נוספת חשובה לא פחות מהנושא הכלכלי בתיירות וזה חיזוק הזיקה והאהבה לארץ ישראל וחיזוק הקשר של היהדות בעולם למדינת ישראל.
עובד קדמי: אנחנו נוכחים לדעת היום שהתיירות שמגיעה לישראל היא אותה תיירות שיש לה זיקה אידיאולוגית, אהבה לארץ ישראל.
עובד קדמי: זה מוכיח שצריך לשמר את הקשרים האלה גם בעתות רגילות, לאו דווקא בעתות משבר.
עובד קדמי: באשר להפסד בהכנסות התיירות בתקופה הזאת, ההפסדים היו קשים מאוד.
עובד קדמי: אין צורך להכביר במילים בעניין ההפסדים.
עובד קדמי: לפי הנתונים שישנם בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2000 ההכנסות מתיירות למשק הישראלי בכלל, לאו דווקא לענף התיירות, היו 4.3 מיליארד דולר, כאשר ההכנסה לתיירות בשנת 2002, לפחות בתקופה מינואר עד אוגוסט, היא מיליארד דולר.
עובד קדמי: זה מדבר בשם עצמו ואין צורך להוסיף מילה אחת.
עובד קדמי: הפגיעה בענף התיירות היא לאו דווקא במעגל הראשון.
עובד קדמי: אנחנו מדברים על שניים או שלושה מעגלים של עובדים שעוסקים בתיירות או מושפעים או משפיעים על התיירות.
עובד קדמי: המעגל הראשון זה מורי הדרך, בתי המלון.
עובד קדמי: המעגל השני זה אלה שנותנים את השירותים לאותם מלונות.
עובד קדמי: גם הם נפגעו.
עובד קדמי: הרבה מפעלים שנותנים שירותים לבתי המלון, כאשר בית מלון נסגר או אינו עובד, נפגעים ישירות ונפלטים רבים ממעגל העבודה.
עובד קדמי: גם על זה צריך לתת את הדעת.
עובד קדמי: ההתמודדות עם המשבר, כפי שהיתה עד היום, נעשתה בשיתוף פעולה הדוק עם משרד העבודה, עם ענף התיירות ועם אגודת מורי הדרך.
עובד קדמי: זה התבטא בתוכנית חל"ת שהותאמה לעובדי בתי המלון.
עובד קדמי: כ-2000 עובדי בתי מלון השתתפו בתוכנית החל"ת.
דוד טל: אדוני מדבר לגבי שנה שעברה?
עובד קדמי: מבחינת התיירות הנכנסת התוכנית חלה על כ-200 עובדים מתוך 1100.
עובד קדמי: אני רוצה להזכיר שקרוב ל-800 עובדים נשרו מענף מארגני התיירות, שזה סוכנויות התיירות הנכנסת שגם להם יש תפקיד חשוב בהבאת תיירים לישראל.
עובד קדמי: היו תוכניות ל-200 מורי דרך.
עובד קדמי: היו גם תוכניות כלכליות אחרות שאינן נוגעות כרגע רק לעובדים עצמם.
דוד טל: מה משרד התיירות עושה עם משרד האוצר או עם משרד העבודה והרווחה כדי לעזור לאותם גופים שהזכרת – מורי דרך, מלונאים?
דוד טל: אם נפתור את הבעיות שלהם, ממילא ייפתרו הבעיות של המעגלים הגדולים יותר.
עובד קדמי: אם אנחנו מדברים על הסיוע שהיה בתקופת המשבר, אז אנחנו מעוניינים להמשיך אותו גם בשנת 2003.
עובד קדמי: הסיוע למלונות יינתן בהנחות בארנונה.
עובד קדמי: אנחנו הגענו להסדר של 66% הנחה בארנונה.
דוד טל: בכל הארץ?
עובד קדמי: בכל הארץ, כאשר הרשויות המקומיות משתתפות גם הן.
רחל אבנעים: אין שיתוף של כל הרשויות.
עובד קדמי: לא של כולן.
דוד טל: אתה אומר לי שהאוצר מוכן בכל מקום.
אבי רוזנטל: יש קריטריונים.
אבי רוזנטל: זה לא בכל מקום.
אבי רוזנטל: אילת וים-המלח לא בפנים.
עובד קדמי: מדובר באזורים שנפגעו באופן מיוחד.
דוד טל: האוצר יהיה מוכן לתת את חלקו לפי אותה נוסחה של ירושלים?
עובד קדמי: האוצר יתן את חלקו כאשר התפוסה במלונות תהיה פחות מ-50% באזורים שנפגעו.
עובד קדמי: אם הרשות המקומית מוכנה לתת יד ולסייע, אז משרד האוצר מוכן גם הוא לתת את חלקו.
עובד קדמי: משרד התיירות הקצה 38 מיליון שקל לקרן שיווק לבתי המלון.
עובד קדמי: אנחנו מקווים שבשנת 2003 יוקצו סכומים דומים לעניין זה.
עובד קדמי: יש סיוע של משרד האוצר בהלוואות לבתי המלון, כאשר סכום ההלוואות הכולל הוא 400 מיליון שקל.
עובד קדמי: זה עדיין לא בוצע.
עובד קדמי: יש קשיים בעניין הזה.
דוד טל: מתי זה אמור לצאת לפועל?
עובד קדמי: הקריטריונים כבר הוכנו.
דוד טל: החשש שלי הוא שעד שזה יבוצע לא יהיה למי לתת את זה.
עובד קדמי: זה תקוע באיזה שהוא מקום במשרד האוצר.
עובד קדמי: מאחר וחלק מבתי המלון לא פועלים או פועלים חלקית, הצענו לתת להם סיוע בשיפוץ המבנים שלהם כדי לשפר אותם.
עובד קדמי: זאת התקופה הטובה לכך.
עובד קדמי: למארגני התיירות הנכנסת יש קרן שיווק ותמריץ.
עובד קדמי: אנחנו מקווים שבשנה הבאה נמשיך עם זה.
עובד קדמי: בקרן תיירות הפנים הוצאנו כספים לא מעטים – 10 מיליון שקל.
עובד קדמי: אנחנו לא יודעים מה יהיו הכספים שיושקעו השנה, זה עדיין בדיון עם האוצר.
דוד טל: מה לגבי הפעולות שאתם עושים עם משרד העבודה?
עובד קדמי: עם משרד העבודה זה בעיקר החל"ת.
דוד טל: אתם ממשיכים עם זה השנה?
שרה חורש: ב-2002 היה מעט מאוד חל"ת.
דוד טל: מה התוכנית ל-2003?
עובד קדמי: אין עדיין תוכנית.
עובד קדמי: אני מניח שאם תהיה נכונות.
עובד קדמי: .
דוד טל: יש לזה מסגרת תקציבית, לא?
דוד טל: הוקצו משאבים לנושא הזה?
שרה חורש: הבעיה של 2003 היא בעיה כפולה ומכופלת.
שרה חורש: כמו שאתה יודע, יש החלטת ממשלה שאומרת שאנחנו לא יכולים להכשיר דורשי עבודה, אלא רק מקבלי הבטחת הכנסה, שזה משלש את הבעייתיות של ההתאחדות והמעסיקים בנושא הזה.
עובד קדמי: 200 מורי הדרך קיבלו סיוע בהשתתפות בתוכנית החל"ת.
עובד קדמי: יש קרוב ל-1500 מורי דרך פעילים.
עובד קדמי: לפי הנתונים שלנו 800 מורי דרך פעילים באופן חלקי.
עובד קדמי: הם לא פעילים במשרה מלאה, לכן גם המספר הזה של 800 הוא לא מספר אמיתי.
עובד קדמי: למורי הדרך השכירים שולמו דמי אבטלה.
עובד קדמי: למורי הדרך העצמאיים, שהם כ-300 במספר, לא ניתן היה לשלם דמי אבטלה, לכן היה צורך במציאת מנגנון מיוחד לסיוע והוא הקצאה של 10 מיליון שקל.
עובד קדמי: יש לנו בעיה מסויימת עם מורי דרך שגילם למעלה מגיל 65.
עובד קדמי: יש קושי בתשלום לאותם מורי דרך.
עובד קדמי: אני מקווה שנפתור את זה.
עובד קדמי: משרד התיירות חושב וסבור שיש לשלם לאותם מורי דרך שעברו את גיל 65, למרות שאולי לפי קריטריונים רגילים של הביטוח הלאומי אינם זכאים לדמי ביטוח לאומי.
עובד קדמי: אני מאוד מקווה שנמצא פתרון יחד עם משרד האוצר כדי לסייע לאותם מורי דרך מעטים.
אבי רוזנטל: לפני המשבר עסקו בתיירות 100 אלף עובדים, כשמתוכם כ-36 אלף עבדו במלונאות.
אבי רוזנטל: מבחינת היקף הצמיחה במשק יש לזה משמעות של קרוב ל-200 אלף עובדים שישירות ובעקיפין ינקו וחיו בזכות קיומה של התיירות.
אבי רוזנטל: במלונאות ירדנו מ-35 אלף ערב המשבר למשהו כמו 19 אלף עובדים.
אבי רוזנטל: גם ביתר הדיסיפלינות הנפילה היתה דומה.
אבי רוזנטל: אם מדברים על חזרה לצמיחה של המשק כולו, אין ספק שהתיירות תשמש כמנוף מרכזי בחזרה לצמיחה.
אבי רוזנטל: אחת מההשפעות המרכזיות על המצב המיתוני שבו מצויה הכלכלה של המדינה נובע בין היתר מהמשבר העמוק בתיירות.
אבי רוזנטל: יש לציין שהעובדים בתחום המלונאות, מבחינת הפיזור הגאוגרפי שלהם, מתפזרים בצורה מאוד טובה מבחינת המוקדים במשק.
אבי רוזנטל: מכיוון שהענף הזה מצטיין ב-50% עבודת גברים ו-50% עבודת נשים, זה פוגע בחלק גדול מהאוכלוסיות שבאופן מסורתי סובלות מאבטלה.
אבי רוזנטל: לגבי אותם 4000 עובדים שנקלטו, עבדו בחופש הגדול ובחגים וקיים חשש גדול שבאוקטובר ובהמשך הם עלולים להיפלט החוצה בגלל הירידה הדרסטית בתפוסה, הנחנו על השולחן איזו שהיא תוכנית איך למנוע את הפיטורים שלהם.
אבי רוזנטל: התוכנית הזאת משתלבת בצורה מאוד יפה עם התוכנית הכלל משקית של עידוד התעסוקה במשק כולו, שהרעיון הכללי שלה הוא שמפעלים שיקלטו עובדים נוספים יקבלו תמיכה של 1000 שקל לעובד.
אבי רוזנטל: מאחר וענף המלונאות קרוב לוודאי לא יקלוט עובדים נוספים מעבר לאותה תקופה בבסיס, אנחנו אומרים שבמסגרת אותה תוכנית רעיונית כל מלון ומלון יצטרך להתחייב על איזו שהיא מצבת עובדים שהוא לא יפטר.
אבי רוזנטל: אנחנו נשב עם משרד העבודה ועם משרד התיירות כדי לגבש קריטריונים.
אבי רוזנטל: עובד כזה שלא יפוטר יקבל תמיכה של 1000 שקל לחודש, בדיוק לפי אותם הנתונים שמצויים בתוכנית הכלל משקית שאושרה על ידי הממשלה במסגרת התוכנית הכלכלית הכוללת.
אבי רוזנטל: אני לא יודע אם היא תצא לדרך, אבל שם ישנם המקורות התקציביים לעריכת התוכנית.
אבי רוזנטל: אתה ציינת שעלות התוכנית היא 48 מיליון שקל בשנה.
אבי רוזנטל: בתוכנית שהועברה במסגרת התוכנית הכללית מסומנות הרזרבות התקציביות לכך, כאשר ההבדל הוא שבענף המלונאות מדובר במניעת פיטורים בניגוד לכלל המשק.
אהרון שהם: יש לנו תוכנית נוספת שבאה לעזור לעובדים הקיימים בענף.
אהרון שהם: אין לנו מספיק ימי עבודה בחודש לעובדים הקיימים בענף.
אהרון שהם: העובדים הולכים הביתה עם משכורות שנמוכות ב-20,30 אחוז מהמשכורות שהם היו מרוויחים אילו הם היו עובדים חודש מלא.
אהרון שהם: אנחנו כמעסיקים היינו רוצים לתת להם משכורת מלאה, אבל אין מאיפה כי אין הכנסות, אין תפוסה במלונות.
אהרון שהם: בירושלים התפוסה עומדת על 25-30 אחוז.
אהרון שהם: בתל-אביב המצב לא פחות גרוע מאשר בירושלים, רק זה לא נראה.
אהרון שהם: יש בימים מסויימים בחודש תפוסה קצת יותר גבוהה.
אהרון שהם: אנחנו מציעים איזה שהוא חל"ת בנושא הזה.
דוד טל: הבנתי שעל הנושא של החל"ת האוצר לא מוכן לדבר.
אהרון שהם: הוא לא מוכן לדבר על החל"ת שהיה נהוג בשנת 2000.
דוד טל: יש איזה שהוא חל"ת שהוא מוכן לדבר עליו?
אהרון שהם: אנחנו יכולים לפנות לאנשים שיקבלו דמי אבטלה מלאים.
אהרון שהם: אנחנו נשתתף בחלק מדמי האבטלה.
דוד טל: לפי ההקשחה של הקריטריונים לקבלת דמי אבטלה, אני חושב שעוד מעט אף אחד לא יקבל דמי אבטלה.
אהרון שהם: לא יכול להיות שעובד ילך הביתה עם משכורת כל כך נמוכה.
דוד טל: האם יש משהו בנושא של החל"ת שמשרד העבודה מכין עם משרד האוצר, או שאין על מה לדבר?
שרה חורש: לצערי הרב הוא לא שינה את דעתו.
שרה חורש: היינו באילת כדי להיפגש עם התאחדות המלונות ועם בעלי המלונות.
שרה חורש: הם העלו את כל הנושאים האלה.
שרה חורש: היתה פגישה נוספת עם מנכ"ל המשרד.
שרה חורש: אנחנו הצענו שהם יציעו חל"ת ואחר כדי שנוכל לשבת ולדון על זה.
שרה חורש: החל"ת הקודם מיצה את עצמו.
שרה חורש: כיום הם מדברים על פחות ימי לימוד כי הם לא יכולים ללמד את זה.
שרה חורש: אנחנו הצענו שיגישו לנו תוכנית ונראה אם אפשר במסגרת של החוק.
שרה חורש: .
דוד טל: גברת חורש, אולי אפשר לעשות הפוך כדי שלא יווצר מצב שהם יגישו תוכנית ואתם לא תקבלו אותה.
שרה חורש: זה לא בידינו, זה בידי האוצר.
דוד טל: אז אולי אפשר שמשרד העבודה יגבש איזו שהיא הצעה שעומדת בקריטריונים של א',ב',ג'.
דוד טל: אולי אתם יכולים לדעת מהאוצר כמה משאבים האוצר יהיה מוכן להקצות לנושא הזה, ואז תצמצמו את זה לדבר שהוא אפשרי ותכליתי.
שרה חורש: אני מוכנה לבדוק את הנושא.
שרה חורש: אנחנו שמרנו במשך השנים האלה את המשך ההכשרה של המקצועות המקצועיים.
שרה חורש: במלונאות עובדים ישראלים.
שרה חורש: אין שם עובדים זרים, מלבד עובדים שלא קשורים אלי שהם עובדי כפיים.
שרה חורש: הפכנו את הענף הזה לענף ישראלי.
דוד טל: השארתם כסף באגף להכשרה?
שרה חורש: הבעיה שלנו היא לא הכסף בתקציב שמיועד להכשרה, אלא שאנחנו צריכים לעבוד אך ורק מול מקבלי הבטחת הכנסה, לא מול דורשי עבודה מובטלים.
שרה חורש: הציפייה של האוצר שנעבוד רק עם הבטחת הכנסה לא תמלא את הצרכים.
אהרון שהם: אנחנו לא נקבל אותם לעבודה, כי אנחנו יודעים שמי שמקבל הבטחת הכנסה לא מתאים לעבוד בענף המלונאות.
שרה חורש: זאת בעיה שאף ענף במשק לא יוכל לשאת.
שרה חורש: לא נוכל להתמודד עם רמת ההכשרה, עם רמת העובדים.
שרה חורש: הקטסטרופה רק תגדל בקטע הזה.
שרה חורש: אנחנו, יחד עם התאחדות המלונות, לא צמצמנו את ההכשרות.
שרה חורש: הרחבנו את תחומי הלמידה בתוך הענף הזה, כך שאם אין מקום עבודה בתוך הענף אז הם ינהלו מוסדות לזקנים, ינהלו בתי חולים וכו'.
שרה חורש: היתה הרחבה של ההכשרה, כדי לתת להם אפשרויות תעסוקה יותר רחבות.
דוד טל: אנשי המלונאות אומרים שהאנשים שבאים מהבטחת הכנסה לא מתאימים לעבודה הזאת.
דוד טל: אולי אתם יכולים לשכנע את אנשי משרד האוצר שירדו מהנושא הזה.
שרה חורש: השולחן הזה צריך לעזור בקטע הזה.
רפי גלס: יש היום בישראל כ-5000 מורי דרך בעלי רשיונות בתוקף, כאשר 1500 אמורים לעבוד כמורי דרך.
רפי גלס: מתוך 1500 מורים כ-1000 מורים נמצאים באגודה.
רפי גלס: אנחנו לא נכנסים לקטגוריה של חל"ת.
רפי גלס: מה חל"ת אומר?
רפי גלס: חופשה ללא תשלום.
רפי גלס: מורה דרך הוא שכיר יומי ואין לו את הזכויות לקבל חופשה שנתית.
רפי גלס: זה גורם לבעיה די רצינית.
רפי גלס: בעזרת משרד התיירות ומשרד העבודה והרווחה מצאנו בעבר פתרונות.
רפי גלס: אנחנו דנים היום במניעת פיטורים.
רפי גלס: אגודת מורי דרך מנסה למצוא פתרונות איך לייצר וליצור תעסוקה למורי דרך, בוודאי ובוודאי למצוא דרך למנוע פיטורים.
רפי גלס: אני רוצה לדבר כאן על חוק שירותי תיירות תשל"ב 1996.
רפי גלס: להזכירכם, שרת העבודה גברת נמיר היתה השרה הראשונה שהכירה בחשיבות המקצוע של מורה דרך.
רפי גלס: החוק לא מגן על ההדרכה בישראל.
רפי גלס: איך אנחנו יכולים להרשות לאנשים זרים להדריך על מדינתנו, על מורשתנו.
דוד טל: לא קורה שאתה כמורה דרך יוצא עם קבוצה ישראלית לתורכיה או ליוון ומסביר את המורשת של אותה ארץ?
רפי גלס: אם אני כראש קבוצה יוצא עם ישראלים ליוון, לתורכיה, לספרד ולעוד מדינות ומתחיל להסביר, ישר מגרשים אותי מהמדינה או לוקחים אותי למאסר.
רפי גלס: מדינת ישראל יותר צדיקה מהרבי או מהאפיפיור, כי היא מרשה לכל אדם להדריך.
דוד טל: אתה מבקש שיהיה איזה תיקון בחקיקה כך שינהגו כפי שנוהגים ברוב ארצות העולם בנושא הזה.
רפי גלס: אמת.