GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיא קריגר: דבריו של אדוני הם דברים נכוחים, אני רק חייב להעיר ולומר שאני לא יודע על מקרה שבו האוצר ביקש לדחות את התקנות האלו.
גיא קריגר: חזקה על אדוני שאם הוא אומר את זה הוא יודע על מה הוא מדבר.
דוד טל: הגברת שולי גורן ביקשה בזמנו ממנהלת הוועדה להקפיא את זה.
דוד טל: אם אני לא טועה, אני חושב שזה היה בזמנו של בייגה שוחט.
דוד טל: כשם שרשמנו אז את שמה, רשמנו היום את שמו של מר לסרי ממשרד ראש הממשלה שביקש בשם משרד ראש הממשלה לא לקיים את הדיון היום.
דוד טל: אנחנו רושמים מי ביקש לעכב או לדחות.
דוד טל: למען הגילוי הנאות אמרתי שהייתה תקופה שיושב ראש הוועדה חשב שלא נכון ולא ראוי להעביר את זה.
גיא קריגר: משרד האוצר, והממשלה אימצה את המתווה הזה שהציע משרד האוצר, חשב שצריך לעודד את הישראלים לחזור לעבודה.
גיא קריגר: רמת מקבלי גמלאות קיום מתמשכות, בעיקר גמלת הבטחת הכנסה, גודלת בשיעורים מבהילים ממש בעשרים השנים האחרונות.
גיא קריגר: זה נובע מכמה וכמה נקודות שצריך לפתור אותן.
גיא קריגר: למשל, מבנה הגמלאות.
גיא קריגר: הצעת חוק ההסדרים מציעה לתת פתרון מקיף לנושא הזה.
גיא קריגר: העניין האחר הוא עניין העובדים הזרים, הן העובדים הזרים החוקיים שמספרם גדול מאוד, מדובר בעשרות אלפי אנשים, והן העובדים הזרים הבלתי חוקיים.
גיא קריגר: אין מי שיחלוק על זה שיש קשר ישיר בין ההיקף של מספר העובדים הזרים החוקיים ובין עצם קיומם של עובדים זרים חוקיים לבין ההיקף של תופעות העובדים הזרים הבלתי חוקיים.
גיא קריגר: כתוצאה מזה הממשלה החליטה לבצע שני מהלכים שלובים.
גיא קריגר: האחד, צמצום הביקוש לעובדים זרים לישראל.
גיא קריגר: למיטב הבנתנו, צמצום הביקוש הזה יכול להיעשות רק באמצעות כלים כלכליים.
גיא קריגר: אם היינו פותחים את הגבולות ולא הייתה מגבלה אז ההיצע של עובדים זרים לישראל הוא אין סופי.
גיא קריגר: יש אין סוף של אנשים שהיו רוצים לעבוד כאן ברמות השכר בישראל, ברמת שכר המינימום של ישראל, ואי אפשר לגנות אותם בגין כך.
גיא קריגר: בצד של הביקוש ככל שיהיה מדובר רק בפעולות של אכיפה ורק בפעולות של ענישה ורק במכסות, שיסלחו לי על הביטוי עניין המכסות יותר מתאים לרוסיה הסובייטית, המדיניות שבה הממשלה תחליט מה יותר טוב למי היא מדיניות בעייתית מאוד, הדבר הזה כשלעצמו לא מספיק.
גיא קריגר: הצורך הוא בעצם לטפל בביקוש מההיבט הכלכלי הן מהראייה של העובד הישראלי שלא רוצה ללכת לעבוד בענפים מסוימים, או שכן או שלא, והן מהראייה של המעסיק.
גיא קריגר: בסופו של דבר הכל הוא עניין של היצע וביקוש שנקבע באיזשהו מפגש של מחירים.
גיא קריגר: ככל שהמחיר של העובד הזר יהיה מחיר יותר יקר, הביקוש לעובדים זרים יקטן.
גיא קריגר: אני חושב שזו אכסיומה שיהיה קשה מאוד לערער עליה.
גיא קריגר: אם העלות השכר הממוצעת של עובד בענף הבניין, ואני בכוונה זורק מספר גבוה וקיצוני, הייתה עשרים אלף שקל בחודש, ברור שהביקוש לעובדים בענף הבניין היה מצטמצם באופן דרסטי.
גיא קריגר: דרך אגב, אם העלות הייתה יורדת ל-300 שקל בחודש, ברור שהביקוש היה גדל באופן דרסטי.
דוד טל: גיא, אני מבקש להבין את ההבדלים בגישות של משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר.
גיא קריגר: ראשית, ממשלת ישראל היא ממשלה אחת.
דוד טל: אבל, יש בה כמה ראשים לא?
גיא קריגר: יש החלטות ממשלה והחלטות הממשלה מחייבות את כל משרדי הממשלה, הן מחייבות גם את משרד האוצר.
גיא קריגר: הן מחייבות גם את משרד האוצר שמלכתחילה דעתו הייתה שונה.
גיא קריגר: הרבה פעמים אנחנו מביאים הצעות החלטה לממשלה שלא התקבלו ואנחנו מכבדים את זה.
גיא קריגר: הרבה פעמים מתקבלות הצעות החלטה בממשלה כהחלטות ממשלה חרף דעתנו המנוגדת וגם את זה אנחנו מכבדים.
גיא קריגר: ממשלת ישראל באופן עקבי בשנים האחרונות עושה צעדים מסיבים בתחום העובדים הזרים, בהחלטות ממשלה לפחות, בכוונה להפחית.
גיא קריגר: יש נקודות זמן שבהן על פי הצעות של משרדי ממשלה מסוימים מועלה מספר העובדים הזרים.
גיא קריגר: אגב, זה מועלה בממשלה חרף הידיעה של כל חברי הממשלה, שיש לדבר הזה השלכות שליליות.
גיא קריגר: זה בא עקב דרישה מצד מגזרים כאלו ואחרים במשק העסקי.
גיא קריגר: אני לא רוצה לדבר על הנכונות של הדרישה הזו או לא.
גיא קריגר: אני רק אומר שעצם העובדה שיש דרישה כזו, מצביעה על זה שיש אינסנטיב כלכלי חזק מאוד לבקש עוד עובדים זרים.
גיא קריגר: כאשר מישהו מקבל היתר להעסיק עובד זר, טמון אלמנט חזק מאוד של סובסידיה ממשלתית.
דוד טל: השאלה היא, למה ישראלים לא רוצים לעבוד בעבודות בניין?
גיא קריגר: נניח שהשכר הממוצע בענף הבניין היה עשרת אלפים שקל, אני בטוח שכולם כאן יסכימו שהרבה מאוד ישראלים היו באים לעבוד בבניין.
גיא קריגר: אי אפשר לקבל את הגישה שעבודה בבניין או בחקלאות היא עבודה בזויה.
גיא קריגר: אלו לא עבודות בזויות.
דוד טל: היכן עובר הגבול, מהו השכר הראוי לדעתך?
דוד טל: מאיפה לקחת את המספרים הללו?
גיא קריגר: המספרים האלו הם מספרים של הערכות.
גיא קריגר: למעשה, ה-3,000 הוא מספר שמבוסס על התוספת עלות שלא מגולמת בתוך עובד זר שמרוויח שכר מינימום.
גיא קריגר: הצוות של ציפי גל ים לקח עובד זר שמרוויח שכר מינימום והשווה אותו לעובד ישראלי שמרוויח שכר פחות או יותר באותו רמה, והוא ראה היכן יש הפרשים בינהם.
גיא קריגר: התוצאה של זה הייתה המלצה על אגרה והמלצה על קרן.
גיא קריגר: ההמלצה על אגרה של 3,000 בשנה נועדה לתת איזשהו שיקוף לפער המחירים.
דוד טל: האם זה רק מצמצם או שזה מיישר ומביא את עלות העובד הזר לעלות הישראלי?
דוד טל: האם אתה סבור שיהיה נכון שהוועדה תדון בנושא הזה ותאשר את מה שתאשר לשנה או לשנתיים כדי שתבדקו ואחרי שנתיים נבדוק איך זה עבד על המערכת?
גיא קריגר: אדוני, הקביעה לגבי עצם הצורך בהטלת אגרות נקבעה כבר בחקיקה הראשית ולא נקבעה במסגרת הוראת שעה.
גיא קריגר: הוועדה אמורה לאשר את התקנות ולראות האם התקנות עולות בקנה אחד עם כוונת המחוקק הראשי, ואם צריך לעשות שינויים בשוליים אז לעשות שינויים בשוליים.
גיא קריגר: לגבי הסכום, אנחנו חושבים שהסכומים האלה של 3,000 ₪ ו-350 ₪, הם סכומים נמוכים מידיי, אז ודאי שאין מקום לאשר סכומים יותר נמוכים מאלה.
גיא קריגר: אם כבר יש מקום לאשר סכומים יותר גבוהים מאלה.
גיא קריגר: נכון להיום על פי החוק אפשר לאשר, למיטב זכרוני, 3,058 שקל ו-357, בעקבות האינפלציה ב-2000 וב-2001.
גיא קריגר: אנחנו לא נעמוד על ה-7 שקלים ועל ה-58 שקלים.
גיא קריגר: ודאי שזה לא הבדל דרמטי.
דוד טל: אני רוצה לומר לך ממקור רשמי באוצר שהאוצר היום יסכים שנאשר גם 3,000 שקל.
דוד טל: כלומר, 3,000 שקל לעומת ה-4,000, הוא העדיף שיהיה 3,000 בתקנות ולא 4,000 בחוק.
גיא קריגר: לפני שבאתי לפה שוחחתי עם מי שאחראי על הנושא הזה באוצר, עם הממונה על התקציבים, ונאמר לי שבמידה והדבר הזה יאושר אנחנו כמובן נצטרך לשקול מחדש את הנושא של הצורך של החקיקה בחוק ההסדרים.
דניאל סלומון: צריך להזכיר שבהשוואה בין 2002 ו-2001 קיצצו במחצית את מספר עובדי החקלאים המיועדים לקבל היתרים, כאשר ביקשו להעלות ב-5,000 בגלל מצב החירום שנוצר והעתירות לבג"ץ.
דניאל סלומון: זה עדיין הרבה פחות מהמספר שאושר ב-2001.
דוד טל: נציג החקלאים, בבקשה.
יוסטה בלייר: הצגת הדברים כאילו העובדים הזרים בחקלאות דחו את העובדים הישראלים היא הצגה לא נכונה.
יוסטה בלייר: העובדים הזרים בחקלאות החליפו את הפלשתינאים.
יוסטה בלייר: זו קביעה חד משמעית שאפשר לבדוק אותה ולהוכיח אותה כל יום מחדש.
יוסטה בלייר: אנחנו לא דנים במציאת אלטרנטיבה אמיתית אלא בקנס.
דוד טל: גיא, האם הסכום של 3,000 שקל הזה אמור לממן את תשתיות כמו בריאות וכו'?
גיא קריגר: לעצם החיוב בהטלת אגרה יש שלושה ראשים, ואני אציג אותם לפי סדר החשיבות שאנחנו רואים.
גיא קריגר: ראשית, העלאת עלות העסקת עובדים זרים על מנת לצמצם ככל שניתן את הפער בין העסקת עובד זר להעסקת עובד ישראלי.
גיא קריגר: אגב, תוצאה רצויה ומבורכת של הדבר הזה יכולה להיות עליית שכר בענפים הרלוונטיים שללא ספק תמשוך אליהם עובדים ישראלים.
גיא קריגר: משיכת עובדים ישראלים תצמצם אבטלה ובא לציון גואל.
יוסטה בלייר: אני לא אעסוק בחלק הכספי, נמצאים כאן חברים שבאים ממש מהשטח והם יציגו את זה.
יוסטה בלייר: הם יסבירו את המשמעות של תוספת של 8% על השכר.
יוסטה בלייר: אני רוצה שנזכור שאין פה תחרות על העובד הישראלי שישנו בחקלאות ויהיה בחקלאות ככל שהחקלאות תשתפר.
דוד טל: למעשה, אתה אומר שהעובדים הללו תפסו את מקומם של העובדים הפלשתינאים, לא של העובד הישראלי.
יוסטה בלייר: כל זמן שהמצב הביטחוני ימשיך להיות כפי שהוא היום, אנחנו באופן עקרוני לא נעסיק פלשתינאים.
יוסטה בלייר: אני יודע שיש מעט מאוד פלשתינאים במשק החקלאי.
יוסטה בלייר: אנחנו רואים בתוכנית הזו בסך הכל ייקור העבודה ומבחינתנו זה קנס משום שאין לנו ברירה אחרת.
דוד טל: האם סכום של 1,000 שקל או של 2,000 שקלים הוא סכום שהוא סביר בעינכם, כלומר הוא סכום שאתם תוכלו לעמוד בו?
דוד טל: היכן עובר קו הגבול מבחינתכם?
יוסטה בלייר: אני ניסיתי לומר שאין בזה הצדקה.
יוסטה בלייר: אנחנו לא נמצאים במצב כלכלי שבו אנחנו יכולים לומר: בסדר, בואו נעשה פשרה.
יוסטה בלייר: אנחנו פשוט רוצים לחיות.
דוד טל: האם אדוני מכיר חקלאים שהשאירו את היבול שלהם על העצים ולא קטפו אותו משום שהיו חסרות להם ידיים עובדות?
יוסטה בלייר: יש על זה ספרות מלאה.
דוד טל: נציג הקבלנים, בבקשה.
שמואל אולפינר: אדוני, אני לא מבין מה האוצר רוצה.
שמואל אולפינר: הם מדברים כל פעם בלשון אחרת.
שמואל אולפינר: בפעם האחרונה שהיינו פה בדיון בא במפורש נציג האוצר או נציגה ואמרה: אנחנו רוצים את הכסף הזה כדי שיהיה לנו כסף לטפל במהגרים הבלתי חוקיים שהגיעו למדינת ישראל.
שמואל אולפינר: אני אמרתי אז ליושב ראש הוועדה שאני לא מבין את העניין.
שמואל אולפינר: למה מענישים אותנו אם מדינת ישראל לא יודעת לטפל בהגירה בלתי חוקית?
שמואל אולפינר: אנחנו יודעים שיש הגירה בלתי חוקית למדינת ישראל.
שמואל אולפינר: אגב, אנחנו הישראלים שיוצאים ונכנסים למדינת ישראל ישר נרשמים במחשב ושלא כמו בהרבה מדינות גם דואגים להחתים לנו את הדרכון.
שמואל אולפינר: כשאזרח בריטי נכנס לבריטניה לא חותמים בדרכון שלו.
דוד טל: אגב, הם לא גבו אף לא אגורה שחוקה והם התחילו עם גירוש של עובדים זרים.
גיא קריגר: מושקעים בזה כרגע סכומי עתק.
דוד טל: האם העובדים הזרים החוקיים ולא חוקיים תורמים לצמיחה של המשק?
גיא קריגר: כל אדם שעובד תורם לצמיחה של המשק.
דוד טל: אם הם לא תורמים אז אני מבין, מישהו צריך לשלם את זה.
דוד טל: אבל, אם הם תורמים לצמיחה במשק אז צריך להביא גם את זה בחשבון.
שמואל אולפינר: שירות התעסוקה מודה שאין עובדים ישראלים שרוצים לעבוד בענף הבניין.
דוד טל: האם יש לך את זה בכתובים, אדוני?
שמואל אולפינר: הם הוציאו את זה במפורש.
שמואל אולפינר: אנחנו מוכנים לקלוט כל עובד ישראל כפול משכר המינימום בשכר של 6,500 ₪. .
שמואל אולפינר: הודענו את זה בכל המקומות.
שמואל אולפינר: אנחנו מאוד מאוד רוצים למצוא את העובדים האלה משום שנמאס לנו להיות מלונאים, טבחים וגם חברת תעופה.
שמואל אולפינר: יותר פשוט לי לקבל ישראלי שבערב הולך הביתה ולשלם לו 6,500 שקל, אם הוא יעבוד לפי נורמות הוא ירוויח יותר.
שמואל אולפינר: לי יש עובדים ישראלים כמו רצפים וכאלה שמרוויחים 15,000 שקל בחודש.
שמואל אולפינר: רצף אצלנו מרוויח היום כ-150 דולר נטו ליום בקלות.
דוד טל: אנחנו אומרים שאין לישראלים אינסנטיב לעבוד בבנייה או בחקלאות משום שלא משלמים שם שכר הוגן.
דוד טל: אבל הוא מדבר על כך שהוא מוכן לשלם 6,000 שקל ושישנם בעלי מקצוע שמרוויחים 15,000 שקל בחודש.
גיא קריגר: אני מניח שגם באתר של מר אולפינר יש עובד זר שמרוויח את שכר המינימום על השקל.
גיא קריגר: הוא עובד קשה בשביל שכר המינימום הזה.
גיא קריגר: עכשיו אומר מר אולפינר שלא יהיה עובד ישראלי שיהיה מוכן להחליף אותו.
גיא קריגר: בשכר מינימום לא יהיה עובד ישראלי שיהיה מוכן להחליף אותו.
דוד טל: אולי נעלה את שכר המינימום.
שמואל אולפינר: שירות התעסוקה ומשרד העבודה טרחו לבקר אצלי באתרי הבנייה חמש פעמים בחודשיים האחרונים.
שמואל אולפינר: הם גם הואילו לבוא למשרד ולבקש את תלושי המשכורת.
שמואל אולפינר: להפתעתם הם אמרו לי שהעובדים הזרים מרוויחים יותר מהשכר שהם מרוויחים בשירות התעסוקה.
שמואל אולפינר: הם ראו שהתלוש הכי זול אצלי של עובד רומני הוא בסך של 5,300 נטו בחודש.
שמואל אולפינר: אני משלם עבורם מס הכנסה טוב ואפשר לבדוק את זה וגם ביטוח לאומי ואת שאר הדברים.
דוד טל: מהי עלותו של עובד שאתה משלם לו את השכר הכי נמוך?
שמואל אולפינר: רק בשכר זה מגיע ל-7,300 ברוטו עלות מעביד.
שמואל אולפינר: כל העובדים הזרים שאנחנו מביאים הם עובדים מקצועיים עם תעודות.
שמואל אולפינר: העובדים הישראלים הזמינים עם תעודות כמו: טפסנים, ברזלנים, רצפים וטייחים מרוויחים את הסכומים שאמרתי.
שמואל אולפינר: שירות התעסוקה יכול לתת היום עובדים בלתי מקצועיים.
שמואל אולפינר: אנחנו קנינו את בית הספר בחולון כדי שישלחו אלינו את האנשים.
שמואל אולפינר: אני גם ערכתי יריד לפני שלושה חודשים בעיר חולון ושירות התעסוקה שלח 850 עובדים באוטובוסים.
שמואל אולפינר: אני הייתי שם וביקשתי לראות הפנייה.
שמואל אולפינר: ל-90% מהם היה כתוב שם עוזר טפסן.
שמואל אולפינר: כששאלתי בחור אחד מה זה טפסן הוא לא ידע לענות לי.
שמואל אולפינר: הוא אמר לי: אני מטפס טוב על סולמות.
שמואל אולפינר: הוא הוסיף ואמר שבחיים הוא לא היה באתר בנייה.
דוד טל: מר אולפינר, מה אתה חושב על עצם התקנות הללו?
שמואל אולפינר: במצבנו הנוכחי אני לא מבין למה צריך להעניש אותנו על אוזלת ידה של הממשלה.
שמואל אולפינר: יושבים פה קבלנים שחיים את השטח יום יום.
שמואל אולפינר: לכל חברות הבנייה בלי יוצא מהכלל יש מאזנים שליליים.
שמואל אולפינר: אדוני יכול לקרוא בעיתון על החברות הציבוריות שחייבות לשלם.
שמואל אולפינר: אני עד היום הצלתי למעלה מ-50 קבלנים.
שמואל אולפינר: אני הלכתי להתחנן בבנקים שלא יעשו להם פשיטות רגל.
שמואל אולפינר: פותחים את העיתונים יום יום ורואים כינוס נכסים של חברות בנייה.
שמואל אולפינר: איך אפשר היום ממש בעזות מצח לבוא ולהטיל על הקבלנות עוד מסים שפוגעים בהם בצורה רצינית, ואני מדבר בעיקר על החברות הקבלניות הגדולות שהן מעסיקות?
משה טראוריג: למה המכרז של הכנסת הוא לא ישראלי בלבד?
שמואל אולפינר: למה פה בכנסת ישראל בונים רק פועלים זרים?
שמואל אולפינר: עם ישראל היה בגולה 1,900 שנה ובאופן קבוע הוטל עליו בגולה מס גולגולת במטרה להעניש אותו.
שמואל אולפינר: בכל הגלויות זה היה המס הכי קל.
שמואל אולפינר: רבותיי, אתם הולכים לעשות פה מס גולגולת שלא נמצא באף מקום בעולם.
שמואל אולפינר: נציג האוצר, אני מודיע לך שקבלנים מהשטח, לא התאחדות הקבלנים, הולכים לפנות לרשויות באירופה ולהתלונן על זה שממשלת ישראל מטילה מס גולגולת.
אברהם הראובני: מצמרר אותי לשמוע את מה שהוא אמר.
אברהם הראובני: חזרתי מסיור באוקראינה ובפולניה ועברתי בעיירות שונות.
אברהם הראובני: אתה לא מתאר לעצמך אילו מסים הטילו על יהודים.
אברהם הראובני: זה בדיוק הסיפור שהוא אומר.
אברהם הראובני: האם אתה יודע שהיה מס נרות על יהודים שהדליקו נרות לכבוד שבת?
גיא קריגר: עד כמה הציניות יכולה להגיע, עד כמה אפשר להיות ציני, באמת?
דוד טל: מר מאיר יפרח, בבקשה.
מאיר יפרח: המס הזה לא ישולם על ידי העובדים הזרים אלא על ידנו.
מאיר יפרח: המס הזה הוא קנס על משק שבקושי מתקיים.
דוד טל: מה זה עושה לך כחקלאי?
מאיר יפרח: תהיה לי הוצאה של עוד 36 אלף שקל על כמות העובדים שיש לי, הוצאה שאני לא מרוויח אותה בסוף השנה.
מאיר יפרח: כבר עכשיו יש לי תביעות נגד המדינה שנתנה לי היתר ברשיון.
מאיר יפרח: סך כל הקנס הזה לחקלאות הוא 84 מיליון שקל.
מאיר יפרח: זה כמעט כל תקציב מינהלת ההשקעות שהמדינה נותנת לחקלאים על מנת להתפתח.
מאיר יפרח: היא היום לוקחת את הכסף בחזרה בצורה של מס ויותר.
דוד טל: נציג קו לעובד, בבקשה.
עדי לקסן: לדעתנו, הקבלנים והחקלאים ימצאו את הדרך לגלגל את העלויות של המס הזה על העובד, כפי שהם עושים עד היום, הקבלנים היום מצליחים לגלגל על העובד את עלות הנעליים שהם קונים לו ואת עלות המיטה והסדינים שהם נותנים לו.
עדי לקסן: גם את עלות הויזה שמשלמים למשרד הפנים הם גם כן מגלגלים על העובד, רואים את זה בתלושים.
עדי לקסן: אני מתאר לעצמי שגם את המס הזה הם יצליחו לגלגל בסופו של דבר על העובד.
עדי לקסן: קו לעובד מציע שבמקום הטלת הקנס הזה יש לפעול להעלאת השכר שמגיע ישירות לעובד הזר.
אברהם הראובני: על פי החוק החקלאות משלמת את שכר המינימום עם כל המרכיבים שלו כמו כל אחד אחר.
אברהם הראובני: מדינת ישראל משלמת לחלק ענק של עובדי המדינה שכר מינימום ואני לא שומע אותם נואמים נאומי חוצבי להבות על כך שזה שכר עלוב.
אברהם הראובני: לפני ארבע שנים חקלאי שלנו בשם בוקסר מנס ציונה הציע בתוכנית רדיו 6,500 שקל למי שמוכן לעבוד אצלו בחקלאות.
אברהם הראובני: למעלה ממאתיים איש צלצלו אליו חזרה, אבל רק אחד הגיע ממש.
אברהם הראובני: כאשר הוא התחיל לנסוע עם אותו עובד אמר אותו אדם: אדוני, העבודה הזו היא לא בשבילי, והוא חזר הביתה.
דוד טל: אני חושב שאני מרים את הכפפה בשביל הבן שלי.
אברהם הראובני: זה לא רק ה-5,000 שקל האלו.
אברהם הראובני: אל תשכחו שיש לנו את ה-700 שקל לחודש שזה עוד כסף.
דוד טל: גיא, אני רוצה שתתייחס לקטע הזה של גניבת עובד.
גיא קריגר: מה זה גניבת עובדים?
דוד טל: האם אדוני לא מכיר את המילה "ברחנים"?
גיא קריגר: מה זה "ברחנים"?
גיא קריגר: עובד שמקבל שכר הגון לא יברח מהמעסיק שלו.
דוד טל: אבל למה אתה מטיל אגרה על המעסיק, למה אתה קונס אותו?
גיא קריגר: אין פה לא קנס ולא מס גולגולת.
אברהם הראובני: אני פשוט לא מאמין למה שאני שומע.
אברהם הראובני: שירות העסוקה, משרד החקלאות ומדינת ישראל אומרים לי שאני יכול לקבל עובד זר אם אני יכול להוכיח שיש לי 24 דונם כזה ו-32 דונם כזה.
אברהם הראובני: כלומר, אני צריך לעמוד בקריטריונים כמו של תשלום שכר מינימום והחתמת העובד על חוזה בתאילנד.
אברהם הראובני: יבוא חקלאי אחר שלא עמד בכל הקריטריונים האלה ויבטיח חמש דולר יותר מהסכום שאני משלם ויגנוב לי את העובד שקיבלתי אותו על פי דין ועל פי מה שמדינת ישראל קבעה.
גיא קריגר: אחת לאחת.
יהודה שגב: נוצר פה הרושם שענף הבניין זה רק עובדים זרים.
יהודה שגב: בענף הבניין יש 116 אלף עובדים ישראלים.
יהודה שגב: מעבר לכך, יש עוד 80 אלף ישראלים שמתפרנסים באופן ישיר מתעשיות ענף הבניין ויש עוד 100 אלף ישראלים שמתפרנסים מתעשיות עקיפות שקשורות לענף הבנייה כמו: מיזוג אוויר, אלומיניום וכו' וכו'.
יהודה שגב: סדר הגודל של 40 אלף עובדים זרים והממשלה קיצצה את המכסה ל-30.
יהודה שגב: לצערי הרב, יש הרבה פחות עובדים, הלוואי והיו 30 אלף.
יהודה שגב: אם לא יהיו אנשים שיעסקו במלאכות הבנייה לא תהיה פרנסה לעובדים ישראלים.
יהודה שגב: לצערי הרב, אנחנו עדים לסגירת חברות ולצמצום פעילות בחברות רק כתוצאה ממחסור בידיים עובדות.
דוד טל: כמה חברות סגרו את שעריהן?
יהודה שגב: סדר גודל של 7-6 חברות כבר נסגרו רק בתחילת השנה.
יהודה שגב: מדובר במיליוני שקלים שהלכו לטמיון.
יהודה שגב: הבעיה היא לא כלכלת מקרו.
יהודה שגב: בואו נבדוק אחת ולתמיד את הטענה שאם ניתן לעובד בענף הבנייה סכום של עשרת אלפים שקלים אז הוא כן יבוא לעבוד בבניין.
יהודה שגב: אני מוכן שכל גוף חיצוני יבדוק את הטענה הזו, אבל לא מוכנים לבדוק.
יהודה שגב: אנחנו בדקנו, ערכנו סקר.
יהודה שגב: אלה שעבדו בבניין ועזבו את הענף ודורשי העבודה אמרו:
יהודה שגב: אנחנו לא נעבוד בבניין בשביל עשרת אלפים שקל, כי מדובר בעבודה פיזית קשה.
דוד טל: נציג האוצר, האם אתם ערכתם סקר שכזה?
גיא קריגר: למיטב זכרוני נעשו בדיקות כאלו, אבל אני לא יכול לצטט ממשהו ספציפי.
דוד טל: למעשה, מה שאתה אומר לי עכשיו הוא שזה לא יועיל אם נשית 3,000 או 4,000 שקל על כל עובד משום שזה לא יביא ישראלים לעבודה.
יהודה שגב: נכון, משנת 1967 הפלשתינים עשו את עבודת הכפיים הזו.
יהודה שגב: 60 אלף פלשתינאים היו בענף הבניין.
יהודה שגב: הם נעלמו ביום אחד כתוצאה מהמציאות הביטחונית.
יהודה שגב: אין ישראלים בהיקפים האלה שמוכנים לעבוד.
יהודה שגב: עשינו מבצעים עם משרד העבודה ובלי שירות התעסוקה ואנחנו נעשה עוד קמפיין.
יהודה שגב: בשלושת החודשים האחרונים הבאנו 550 עובדים ישראלים לענף הבניין במשכורת של 6,200-6,500 לעובד מתחיל.
יהודה שגב: אבל, זה לא פותר את הבעיה של מחסור ב-40 אלף עובדים.
יהודה שגב: אנחנו לא רוצים עובדים זרים, אנחנו רוצים עובדים.
יהודה שגב: אני רוצה שגורם כלשהו במדינת ישראל יעשה תוכנית איך מעודדים ישראלים לעבוד בענף הבנייה.
יהודה שגב: אל תדברו איתי בכלכלת מקרו ושהשוק יסדר את זה.
יהודה שגב: מה זאת אומרת השוק יסדר את זה?
אלי אהרון: אני חקלאי ממושב עמיעוז בנגב שנמצא בתחום המועצה האזורית אשכול.
אלי אהרון: אני מייצג את החקלאים באזור, אני מרכז את הוועדה החקלאית.
אלי אהרון: ראשית, אין שום עניין כלכלי בהחלטה הזו של האוצר.
אלי אהרון: גיא נמצא שלוש שנים באוצר, אבל הוא לא היה חצי דקה בחממה עם 40 מעלות בחודשי הקיץ.
גיא קריגר: אל תאמר את מה שאתה לא יודע, אל תרד לרמה הפרסונלית.
אלי אהרון: שנה וחצי אנחנו תקועים עם נושא העובדים הזרים.
אלי אהרון: לפני חודשיים בג"ץ קיבל את ההחלטה שלנו לגבי עובדים זרים.
אלי אהרון: הנזקים לחקלאים במשך השנה וחצי האלו מתבטאים בכ-30 מיליון שקל וזה רק בחבל אשכול.
אלי אהרון: היינו מוכנים להביא עובדים ישראלים ברמת שכר הרבה יותר גבוהה מהשכר שאנחנו משלמים לעובדים הזרים וזה לא משום שאנחנו מסוגלים לשלם, אלא מסיבה פשוטה אחת והיא כדי שנוכל לצמצם את ההפסדים הגדולים שהיו לנו.
אלי אהרון: ישראלים לא הגיעו.
אלי אהרון: במשך התקופה הזו נוספו דרך האוצר עוד 40 שקלים כעידוד ליום עבודה, אבל ישראלים לא הגיעו.
אלי אהרון: אני מכיר חקלאים אצלנו שלא היה להם עובד אחד.
אלי אהרון: הם היו מוכנים לשלם כמעט כל מחיר.
אלי אהרון: פנינו לשירות התעסוקה באופקים, אבל עובד אחד לא הצלחתי להשיג.
אלי אהרון: אני התחננתי בפני מנהל שירות התעסוקה שם שישיג לי עובדים כי אחרת משק ורדים של ארבעים דונם הולך להתמוטט, אבל שוב לא היו עובדים.
אלי אהרון: צריך להבין שסביב כל חקלאי יש לפחות עוד שלושה ישראלים שמתפרנסים שהם מעבר לעובדים הישירים.
אלי אהרון: בתקופה הזו של השנה וחצי הורידו מחסני המכר את סך המכירות שלהם לפחות ב-50%.
אלי אהרון: הובלה, הסיטונאים והקמעונאים, אריזה, קרטונים, חומרי הדברה, מתפרנסים מאיתנו וכולם הושבתו בתקופה הזו או הורידו את רמת העבודה שלהם למינימום 50% וצריך להביא זאת בחשבון.
אלי אהרון: האוצר מנסה כבר הרבה שנים בכל מיני דרכים לפגוע בחקלאים ואין לי הסבר לכך.
אלי אהרון: אין בזה שום כלכלה עם כל ההבנה המועטת שלי יש בכלכלה.
שלום שי: אני קבלן ירושלמי.
שלום שי: כולנו יודעים שלא מזמן ועדת רבינוביץ סיימה את עבודתה.
שלום שי: היא הגיעה למסקנה כי המיסוי בבניין הוא גבוה מאוד ומנסים למצוא הרבה דרכים במטרה לעזור לענף הבניין.
שלום שי: השאלה היא, איך זה עולה בקנה אחד עם המס החדש שאיתו באים עכשיו?
שלום שי: מצד אחד עוזרים ומהצד השני לוקחים בחזרה.
שלום שי: לדעתי מדובר בקנס ובמס לכל דבר וזה מכביד על ענף הבניין.
אורי רובין: אני מצטרף לדעתו של נציג קו לעובד ואני אדבר על ניקיון הכפיים של משרד האוצר.
אורי רובין: אנחנו הקבלנים עם ההסתדרות עשינו הסכם קיבוצי כללי בענף הבניין.
אורי רובין: בפעם הראשונה בהיסטוריה הכנסנו פרק עובדים זרים.
אורי רובין: אנחנו קבענו שם 8% קופת גמל ישיר לטובת העובד.
אורי רובין: הכפפנו את זה כמובן לאישור האוצר, אבל משרד האוצר עד היום לא אישר את ההסכם הקיבוצי הזה.
אורי רובין: הגברת ציפי סמט בשלוש פגישות שהיו לנו איתה סירבה חד משמעית לאשר את זה.
אורי רובין: למה?
אורי רובין: כי קופת גמל זה הוצאה מוכרת.
אורי רובין: את הפרוטה שלהם הם לא היו מוכנים לתת.
אורי רובין: קל לגבות מאיתנו 3,000 שקל.
אורי רובין: אני הייתי במשרדו של שר העבודה לפני כשנה ומשהו עם כל ראשי לשכות התעסוקה בארץ.
אורי רובין: אני אמרתי להם בשעה תשע בערב כי התאחדות הקבלנים והבונים בישראל מחכה לכל מובטל מקצועי שהם יביאו.
אורי רובין: אני אמרתי אז כי אני מתחייב לתת לכולם משכורות ברמה של 6,000 שקל.
אורי רובין: היום עלינו ל-6,200 – 6,500.
אורי רובין: כל מתלמד שרוצה ללמוד עבודה בבניין יתכבד ויבוא לבית הספר בחולון של התאחדות הקבלנים.
אורי רובין: האוטובוסים, ההסעות והארוחות הם על חשבוננו.
אורי רובין: אף אחד לא בא.
אורי רובין: ציפי גל ים בפגישה שלנו איתה אמרה: אני לא חושבת שצריכים להטיל את האגרה הזו שאני עצמי יזמתי, עד שלא יעשו סדר בתחום העובדים הזרים, בכניסה, ביציאה ובאכיפה.
אורי רובין: היא אמרה שאין לה בעיה עם ענף הבניין ועם החקלאים כי הם ענפים מסודרים, ושאין לה יכולת להשתלט על ההגירה הבלתי חוקית.
אורי רובין: היא הוסיפה ואמרה: עד שהמדינה לא תעשה סדר בדבר הזה, אני לא רוצה שיטילו את האגרות האלה.
אורי רובין: היא אמרה את הדברים האלה לי ולנתן פרנקל.
דוד טל: האם יש לך פרוטוקול של הישיבה הזו?
אורי רובין: לא, זו הייתה שיחה בלי פרוטוקול.
דוד טל: חבל.
דוד טל: מר חיים חדד, בבקשה.
חיים חדד: רוב החקלאים נמצאים בפריפריה ואין להם מקור תעסוקה אחר.
חיים חדד: זהו העיסוק היחידי שיש להם, אין להם אלטרנטיבות.
חיים חדד: שנית, רוב החקלאים נמצאים בגילאים כאלו שלא מאפשרים להם להיכנס להכשרה מקצועית אחרת.
חיים חדד: אני רוצה לציין כי אנחנו סוחבים נזקים של שנתיים וזה לא רק שיש לנו בחממות עצמן.
חיים חדד: הנזקים שלנו הם יותר קשים.
חיים חדד: בגלל חוסר האמינות שלנו נפגע היצוא שלנו.
עדי לקסר: הבעיה הבסיסית של העובדים הזרים היא חוסר האפשרות שלהם להתנייד ממעסיק למעסיק.
עדי לקסר: הכבילה של העובד הזר למעסיק שומרת על השכר הנמוך.
עדי לקסר: לי ידוע שעובד זר מרוויח כ-600 דולר לחודש במקרה הטוב.
עדי לקסר: צריך לבטל את הכבילה של העובד למעסיק ולאפשר לעובדים הזרים להתנייד באופן חופשי ממעסיקים למעסיקים ולהשוות את השכר שלהם לשכר העובדים הישראלים.
יהודה שגב: אדוני היושב ראש, אנחנו מעבירים לך תלושי שכר של עובדים באתרים שונים.
דוד טל: אנחנו נבדוק את זה.
אבי כהן: אני קבלן ירושלמי.
אבי כהן: גם אני מוכן להביא את תלושי המשכורת של כל העובדים הזרים שלי בכל השנים ואני לא מבין מאיפה מביא נציג קו לעובד את הנתונים שמדברים על שכר של 600 דולר לחודש.
אבי כהן: אני משלם מעל 1,400-1,300 דולר בחודש.
דוד טל: חשובה כאן השאלה, האם המשק הישראלי יכול לספק עובדים ישראלים לחקלאים הללו בשעה שהפירות נמצאים על העצים, והאם המשק הישראלי יכול לספק עובדים לקבלנים כאשר הפיגומים עומדים?
דוד טל: התשובה שמתקבלת כרגע היא שהמשק לא מסוגל לספק עובדים וזאת גם בשכר שהוא מאוד סביר, אלא אם כן תוכיחו לי אחרת.
אבי כהן: סם אולפינר דיבר כאן על סכום של 7,300 שקלים אבל זה הרבה יותר, כי המסים עבור עובדים זרים ועובדים ישראלים הם אותם מסים.
אבי כהן: אין פה שום דבר שונה.
אבי כהן: מטילים עלינו עכשיו מס גולגולת לצורך העניין בגובה נכבד לכל עובד ועובד בזמן שבו הענף נמצא בקריסה.
אבי כהן: אני אישית ביקשתי משמעון שהרבני מנהל אזור ירושלים בשירות התעסוקה, עובדים ישראלים.
אבי כהן: עד היום לא הגיע אליי אפילו לא עובד אחד.
אבי כהן: טלפון אחד אפילו לא קיבלתי.
משה טראוריג: אני מכהן כיושב ראש הוועדה העבודה המשותפת בהתאחדות הקבלנים ואני עובד בחברת שיכון ובינוי "סולל ובונה" ארצות חוץ, קונצרן שמגלגל מחזור של מיליארד דולר בשנה, כאשר מחציתו בחוץ ומחציתו בארץ.
משה טראוריג: רבותיי, אנחנו לא שמים על השולחן את הבעיות האמיתיות.
משה טראוריג: תפסיקו להתחבא מאחורי הדברים.
משה טראוריג: 3,000 שקל חלקי 12, שלוש מאות שקל לחודש לא מביאים רבע עובד ישראלי לענף הבניין בכל הארץ.
משה טראוריג: זאת לא הבעיה.
משה טראוריג: הבעיה היא שאדם יכול לא לעבוד ולקבל 5,000 שקל ממדינת ישראל ובנוסף לזה גם לעבוד ולהרוויח עוד 8,000 שקל, בסך הכל 13,000 שקל.
משה טראוריג: זוהי הבעיה שאיתה לא מתמודדים.
משה טראוריג: אנחנו לא יכולים להתמודד עם בעיית האכיפה הפשוטה ביותר של התחנה המרכזית בתל-אביב.
משה טראוריג: אני מציע שכולנו ניסע בערב לתחנה המרכזית הישנה בתל-אביב.
משה טראוריג: שם נוכל לראות עשרות אלפי אנשים שהגיעו לכאן בצורה בלתי חוקית המחזיקים פספורט של תייר והם עובדים אצל כולם.
משה טראוריג: למה ועדת העבודה והרווחה של הכנסת לא יכולה לתת הנחייה לממשלת ישראל להכין תוכנית של הכשרת פועלי בניין ישראלים שיחליפו את הזרים?
משה טראוריג: אי אפשר לעשות הוקוס פוקוס, גם בחקלאות לא.
משה טראוריג: בואו נלך ונעשה תוכנית אסטרטגית במקום לברבר כל שנה.
משה טראוריג: להתאחדות הקבלנים יש חוזה עם המדינה.
משה טראוריג: קנינו את בית הספר, המדינה צריכה לספק לנו 30 אלף שעות, אבל היא לא סיפקה אפילו לא שעה אחת.
משה טראוריג: האם הבן של מישהו כאן יהיה טייח אם אני אעלה את העלות?
משה טראוריג: אתם יודעים מה?