GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דן מיכאלי: בהסכם ההבראה כתוב בפרוש כי ההסתדרות משלמת רטרואקטיבית את זכויות העובדים.
הדס נויפלד: אני מדברת על העברות הכספים שנעשו מידי שנה בסדר גודל של מיליארדי שקלים, ללא קשר לעובדה שההסתדרות היתה או לא היתה חייבת לעובדים סכום מסוים.
הדס נויפלד: הדבר הזה נעשה כיוון שההסתדרות שמרה על ציבור העובדים, כאשר אחת המטרות שלה היתה מטרה ציבורית, שמירת בריאות העובדים.
הדס נויפלד: ההסתדרות חושבת כי זה נכון להמשיך את הזיקה הזו, כיוון שהיא חושבת כי הזיקה הזו תורמת גם לציבור העובדים.
הדס נויפלד: אני חייבת לציין, כי שיעור ההצבעה בבחירות להסתדרות הוא הרבה יותר גבוה ממה ששמענו כאן קודם.
הדס נויפלד: אם הצעת החוק הזו תתקבל, צריך לזכור כי מדובר בפגיעה בזכות קניינית של ההסתדרות, וכן פגיעה בחוק יסוד כבוד האדם וקניינו.
דוד טל: מהו המעמד המשפטי של ההסתדרות בקופות החולים?
הדס נויפלד: להסתדרות ישנה זכות קניינית.
יצחק לוי: הנכסים של שירותי בריאות כללית הם נכסים שנרכשו מכספה של שירותי בריאות כללית.
יצחק לוי: שירותי בריאות כללית היא תאגיד אשר עומד על שני רגליו בעצמו.
יצחק לוי: העניין הזה הובהר להסתדרות בשעתו, וההסתדרות הסכימה לכך שאין לה חלק בנכסי הקופה.
יצחק לוי: אנו סבורים כי הקופה שייכת לכלל ציבור מבוטחי שירותי קופת החולים הכללית, והם אלה אשר בעלי הנכסים.
יצחק לוי: אם נותנים זכות בידי הציבור לבחור את אלה אשר ינהלו את הקופה, זה נשאר בידי הציבור.
יצחק לוי: אני לא יודע על איזו זכות קניין מדבר עוזי סלנט.
עוזי סלנט: את הנכסים שלך אתה קיבלת מהמדינה מתנה.
יצחק לוי: למי שייכים הנכסים שלכם?
עוזי סלנט: החברים אצלי שילמו כסף, ומהתקציב שלנו רכשנו את מה שרכשנו.
יצחק לוי: החוק חוקק על ידי ועדה משותפת לוועדת הכספים ולוועדת העבודה והרווחה.
יצחק לוי: הקופות מגלגלות תקציב של 24 מיליוני שקלים.
יצחק לוי: לא ייתכן להשאיר את הקופות פרוצות במבנה הנוכחי להשתלטות של בעלי עניין.
יצחק לוי: כוונת החוק הזה היא שלהסתדרות יינתן המעמד הראוי לה.
דוד טל: אם מחר הייצוג של ההסתדרות יהיה יותר גבוה מחמישים אחוז, תיתן גם ייצוג גבוה מחמישים אחוז בהנהלה?
יצחק לוי: זה ראוי שזה יהיה כך, כיוון שזה ביטוי של החברים המייצגים את הקופה.
מידד גיסין: לצערנו, אין משמעות למספר המבוטחים בכל ההחלטות האלה וגם בבחירות.
יצחק לוי: סעיף 26 לחוק אומר כי קופה תגיש את התקנון לאישור השר עד מרץ 1997.
יצחק לוי: השר יאשר את התקנונים בנושאים בהם הוא מוסמך לאשר זאת, הנושא בו אנו עוסקים כרגע.
דוד טל: קופת חולים כללית העבירה הצעה לתקנון?
דן מיכאלי: אני העברתי נוסח טיוטה שהועבר לאישור הוועד המפקח, אך הוועד המפקח לא אישר זאת עד היום.
יצחק לוי: השר הוסמך לאשר תקנות בנושאים הנוגעים לגופים המנהלים את הקופה, ולא בהיבטים אחרים.
יצחק לוי: נאמר במפורש כי השר יהיה רשאי לסרב לתת את אישורו לשינוי תקנות בסעיף זה, אם לדעתו השינוי המוצע עשוי לפגוע בניהולה העצמאי והתקין של הקופה.
יצחק לוי: לא ניתן להכתיב למנכ"ל או למנהלים מה לעשות.
יצחק לוי: זו המשמעות של פגיעה בניהול עצמאי.
פרוספר בן-חמו: האם מישהו הכתיב עד היום למנכ"ל או לדירקטוריון כיצד לפעול?
יצחק לוי: היום לא מכתיבים זאת.
דוד טל: כמה חברים היו במועצת המנהלים?
יצחק לוי: היום ישנם 9 חברים, בעבר, כאשר הקופה נקלעה לקשיים, נותרנו 4 חברים.
דן מיכאלי: היום אנו 9 חברים מתוך 13.
דן מיכאלי: אני רוצה לומר כי אי ההתערבות בניהול היא רק מתוקף העובדה ששני שליש מתוך המועצה הזו מונו על ידי ועדה ציבורית.
דוד טל: אם בתקופה מסוימת מספר החברים היה 4, מי מינה את שאר החברים?
יצחק לוי: אני רוצה שנזכור כי כל עוד הקופה לא מגישה תקנון לאישור השר, לקופה אסור לשנות מסמכויות אלה אשר מנהלים אותה, אסור לה לפטר אנשים ולמנות אחרים במקומם.
יצחק לוי: הקופה נמצאת מאז 1997 בקיפאון, וזה מצב כלל לא רצוי.
דוד טל: איך בכל זאת מונו יתר החברים המכהנים היום?
יצחק לוי: באישור מיוחד של השר.
יצחק לוי: אנו הסברנו כי קופה לא יכולה להתנהל בלי מנכ"ל.
דן מיכאלי: כאשר פרופסור שמר עמד לקבל את המינוי, אני הצעתי לו לפנות לשר כדי לקבל אישור, כי בלי זה ישנה בעיה חוקית.
דן מיכאלי: אני לא יודע אם השר היה יכול לקבוע מי יהיה בוועדת החיפושים ולמי יש זכות וטו על המינוי, אך בזמנו לא היתה לי ברירה.
יצחק לוי: ההתניה של העברת כספי התמיכה לקופת החולים היתה שהוועד המפקח והדירקטוריון צריכים לפנות את מקומם, כאשר במקומם ימונו מועצה ומועצת מנהלים חדשה.
יהודה ברקאי: מי החליט על הוראת השעה?
יצחק לוי: היתה החלטה של ועדת הכספים של הכנסת, שהתנתה את העברת הכספים לקופה בכך שהדירקטוריון והוועד המפקח יוחלפו.
יצחק לוי: בעקבות זאת התקבלה אצלנו פנייה של יו"ר ההסתדרות דאז.
יצחק לוי: אני התבקשתי לפנות לשופטת כדי להכניע את המהלך הזה של הקמת ועדה ציבורית שתבחר את נציגי הקופה.
יצחק לוי: בוועדה הזו ישבו שני אנשי ציבור, צבי זמיר ויוסי ורדי.
יצחק לוי: הוועדה הזו לא התייחסה לפניות שהגיעו אליה מגורמים שונים, כולל שרים, כדי לבחור את הנציגים מטעמה.
יצחק לוי: מדובר על ועדה בראשותו של שופט, שהגברת שרה דורון נמנעה מלהזכיר את השתתפותו בוועדה.
יצחק לוי: ישנם שני חברים שהאחד ממונה על ידי שר הבריאות והאחר ממונה על יד שר האוצר, והיו"ר הוא שופט בדימוס הממונה על ידי נשיא בית המשפט העליון והוא זה שמחליט.
יצחק לוי: החוק הזה מתנה כללים המחמירים של בחירת דירקטורים לפי חוק החברות הממשלתיות, והשופט כבול בו.
יצחק לוי: מדובר כאן על דרכי ניהול תקינים ולא על הלאמה.
מידד גיסין: אנו נבחרים באסיפה כללית.
2273: כמה משתתפים בבחירות?
מידד גיסין: אנו שולחים ל150- ארגונים הזמנה.
מידד גיסין: אני חייב לציין כי גם הנהלת צב"י כולה פועלת בהתנדבות מלאה.
מידד גיסין: אני שמחתי לשמוע מכל הקופות כי המבוטחים שלהם הם בעלי הקניין על הרכוש.
מידד גיסין: אני הייתי רוצה שקופות החולים, לקראת הבחירות שלהן, ידאגו כי יהיה הסבר על הבחירות בעיתון שמוציאה כל קופה.
מידד גיסין: כך כל מבוטח בקופת חולים שיש לו אינטרס, יוכל לבחור ולהיות חבר.
מידד גיסין: אני חייב לברך את היוזמה של קופת חולים כללית בהקמת ועד מפקח, אך לא יכול להיות שהנהלת הקופה תגיש תביעה משפטית נגד הוועד המפקח שלה, כאשר הוועד החליט כי זכותו של חולה מסוים לקבל תרופה או טיפול.
יורם בלשר: ברור לגמרי כי אין שיטה אידיאלית, אך צריך לבחור בין החלופות הקיימות את השיטה הטובה ביותר.
יורם בלשר: קשה מאוד להתבסס על שיעור ההשתתפות בבחירות הקיימות בחלק מן הקופות.
יורם בלשר: אני איני מבין מדוע לא להרחיב את ההשפעה של הציבור ולתת את כל מינוי הנציגים על ידי ועדה ציבורית בראשות שופט.
יורם בלשר: אני חושב כי קשה להטיל ספק באמינות של ועדה ציבורית כזו.
יורם בלשר: אני רוצה להזכיר כי לארגון רופאי קופת חולים יש פסיקה של בית הדין לעבודה הקובעת כי לפני ששר הבריאות יאשר תקנון לשירותי בריאות כללית, התקנון הזה חייב לעבור לארגון, על מנת שהוא יוכל להביע את הערותיו בדרך של שכנוע או בדרך משפטית.
מרק מימוני: אני מברך את כבוד השר, את יוזמת החוק ואותך היו"ר, כיוון שאני חושב כי חייבים לעשות סדר לאחר הבלגן הגדול שהיה בשבע השנים האחרונות.
מרק מימוני: מר בקראי, אתה אמרת משהו שהפריע לי.
מרק מימוני: אתה הזכרת בנוסטלגיה את העבר שהביא לגירעון של 3 מיליארד שקל.
מרק מימוני: עו"ד נויפלד טענה כי ההסתדרות העבירה מיליארדים לקופת חולים הכללית.
מרק מימוני: אני רוצה לציין כי הכסף הזה הוא מהאזרחים של מדינת ישראל.
מרק מימוני: אני חושב כי ישנה הזדמנות פז לכולם לעשות תקנונים עם דגש על שמירה על עקרונות העבר.
דוד טל: אני רוצה לומר כי הוועדה תיקח את הנושא הזה כפרוייקט ותמשיך לעסוק בו בדיונים רבים נוספים.
דוד טל: אנו נבדוק כל קופה וקופה כדי לבדוק כיצד היא מתנהלת, ועל פי אילו קריטריונים.
דוד טל: לאחר שנסיק את כל המסקנות מכל קופה, אנו נפרסם זאת לידיעת הציבור.
2273: אתם מוזמנים להתחיל עם קופת חולים "מכבי".
פרוספר בן-חמו: אני מסכים עם מר ברקאי, כי הפזיזות יכולה לגרום לנזק בלתי הפיך.
פרוספר בן-חמו: אני חושב כי יש לנו ועד מפקח מצוין הכולל אנשי עם פשוטים, אשר דואגים לציבור.
פרוספר בן-חמו: אני חושב כי יש לאיזשהו גוף אינטרס להניע את בניית התקנונים.
פרוספר בן-חמו: אני חושב שהתקנון הקיים היום הוא הטוב ביותר.
פרוספר בן-חמו: הקופה נמצאת היום במצב טוב וחבל לפגוע בה.
דוד טל: אנו נבדוק את הדברים, ונראה האם המצב הקיים הוא הטוב ביותר.
יואל בריס: החוק הזה מאוזן מאוד, והוא מביא בחשבון גם את ההיסטוריה של הקופות וגם את העקרונות של חוק ביטוח בריאות.
יואל בריס: קופות החולים נולדו לא רק לפני חוק ביטוח בריאות, אלא לפני הקמת מדינת ישראל.
יואל בריס: בכל זאת צריך להבין כי כאשר נחקק חוק ביטוח בריאות ממלכתי, קופות החולים נולדו מחדש.
יואל בריס: סעיף 39 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי נותן לקופות החולים מעמד של הקדש, כפי שעושה הסעיף המקביל בחוק הנאמנות שמטפל בנושא הקדש.
יואל בריס: קופות החולים היום הן בעלות תפקיד ציבורי, הן לא הזרוע הארוכה של המדינה, אלא גופים עצמאיים.
יואל בריס: החוק הזה לא מעוניין לטפל במינוי מנהל מורשה או בפיטורין.
יואל בריס: החוק מעוניין להקים מנגנונים כדי שהקופות יתנהלו כגופים עצמאים ולא יהיו על שולחן הפיקוח.
יואל בריס: במקרים החריגים יטפלו מנגנוני הפיקוח, אך הנורמה תהיה שהקופה היא זו אשר תקבע.
2162: אני חברה במועצת קופת חולים שהתמנתה על ידי הוועדה בראשות שופטת.
2162: אני רוצה להודות ליו"ר ולשר שיש לו יחס יוצא מן הכלל לנושא הבריאות.
2162: חוק ביטוח הבריאות שחוקק בשנת 1994 פגע בצד הכספי שעמד לרשות הקופות.
2162: כל הכסף שנכנס מדמי הביטוח ששילמו החברים, לא הועבר לקופות.
2162: חלקה של הממשלה במימון הקופות לא הגיע.
2162: הדברים הללו פגעו הרבה מאוד בצד הניהולי, בצד הכספי ובמתן השירות שניתן על ידי הקופה.
2162: אני רוצה להגיד לנציגת ההסתדרות, כי פעם חברי קופת חולים היו חברים בהסתדרות באופן אוטומטי, אך מאז שהחוק התקבל ישנה הפרדה וניתוק מוחלטים.
2162: בשל כך לא תמיד אותו חלק כספי שהחליט עליו הוועד הפועל של ההסתדרות, הועבר לקופת חולים.
2162: הדבר הזה השפיע על היכולת של הקופה לנהל את ענייניה.
2162: אני יו"ר הוועדה לזכויות חברי הקופה, ואני דואגת מאוד לזכויותיהם של חברי הקופה.
דוד טל: אני מקבל הרבה תלונות מחברי קופת חולים כללית, על כך שלקופה אין ועדה ספציפית המטפלת בנושא התרופות.
דוד טל: אני חושב כי הדבר הזה טעון תיקון.
שושנה ארבלי-אלמוזלינו: אנו בוועדה שלנו דנים במסקנות הנציב, אך לא תמיד ניתן לתקן את השיבושים שאנו מוצאים.
שושנה ארבלי-אלמוזלינו: אמנם ישנה מועצה, אך למועצה הזו אין סמכויות.
שושנה ארבלי-אלמוזלינו: התקנון הקיים אינו מקנה לה סמכויות כך שהיא יכולה למלא את המוטל עליה.
שושנה ארבלי-אלמוזלינו: אני חושבת כי צריך לבדוק את הנושא הזה באופן יסודי בכל קופה וקופה.
דוד טל: ביום הראשון לפגרה אנו נערוך סיור בקופת חולים מכבי, כדי להכיר את המבנה הארגוני.
דוד טל: אנו נלמד את התקנון של הקופה, ונדון בו כאן בישיבה מיוחדת, ולאחר מכן נעבור לקופת חולים לאומית, קופת חולים כללית וקופת חולים מאוחדת.
דוד טל: אני רוצה להזכיר כי אנו מיזגנו שתי הצעות חוק, הצעת חוק של חה"כ יהלום ושלי, והצעת חוק של ממשלת ישראל.
דוד טל: אני רוצה לומר כי למרות שאנו מיישמים הבטחה של הממשלה שניתנה עם סיום שביתת הנכים, עדיין לא נחתמו התקנות שאושרו כחוק, למימון התאמות לאנשים עם מוגבלות.
דוד טל: התקנות אושרו ב-20 לנובמבר ועד היום לא נחתמו על ידי שר האוצר, כך שלא ניתן ליישמם.
דוד טל: אני רציתי לקבוע כי לא נדון היום בהצעות החוק האלו בכדי שיהיה לחץ חברתי על משרד האוצר כדי שיחתמו על התקנות הללו.
דוד טל: אני פונה מכאן לשר האוצר ותובע ממנו לקיים לאלתר את חובתו כלפי הנכים, ולחתום על התקנות הללו.
דוד טל: אני נותן את רשות הדיבור לחה"כ יהלום.
שאול יהלום: ועדת הכנסת איחדה את שתי הצעות החוק, כך שהחוק הוא ממשלתי ופרטי.
שאול יהלום: ההצעה שלנו היא בסופו של החוק הממשלתית, היא נוגעת לנושא של קצבת זקנה וקצבת נכות.
שאול יהלום: היום כאשר נכה מגיע לגיל 65 הוא מקבל קצבת זקנה, ומפסיק לקבל את קצבת הנכות, כך שבדרך כלל הכנסתו יורדת ללא כל הצדקה.
שאול יהלום: ההצעה שלנו היא שתהיה קצבת תוספת, קצבת נכות לקצבת הזקנה בגובה קצבת הנכות, כך שהנכה ימשיך לקבל גם בגיל 65 קצבת נכות.
שאול יהלום: ההבדל החשוב ביותר בין ההצעה שלנו להצעת החוק הממשלתית הוא, על מי יחול התיקון.
שאול יהלום: הממשלה אומרת כי התיקון יחול רק על נכה שיגיע לגיל 65 בראשון לינואר השנה.
שאול יהלום: אנחנו אומרים כי נכים בגיל 67 או 70 זכאים לקבל את אותה הטבה.
שאול יהלום: הנכים פונים אלינו ומציגים בפנינו הוכחות כי ככל שהגיל עולה, הם נעשים יותר זקוקים לכסף.
שאול יהלום: אנו חשבנו כי צריך היה להחיל את התיקון רטרואקטיבית, כך שאדם בגיל 70 צריך יהיה לקבל את התשלום עבור 5 שנים.
שאול יהלום: הפשרה שאני מציע היא כי כל אדם מגיל 65 ומעלה יקבל את ההטבה מיום כניסת החוק לתוקפו.
שאול יהלום: ההבדל השני בין ההצעה שלנו להצעת החוק הממשלתית, הוא שאנו אמרנו כי יש אנשים שבקבלתם קצבת נכות הם בעלי זכויות מסוימות, כמו קבלת תקציב לתרופות וכו'.
שאול יהלום: ברגע שאנשים אלו עוברים לקצבה אחרת, יכולים להגיד להם כי הם יפסיקו לקבל את הסיוע הזה.
שאול יהלום: אנו רוצים להבטיח כי זכויות הנכים לא תיפגענה בשום צורה.
דוד טל: נציגי האוצר, מהי עמדתכם לגבי הצעת החוק, ולגבי הערותיו של חה"כ יהלום?
גיא קריגר: אנו מעוניים לדעת על איזה הטבות מדובר.
דוד טל: מדובר על הנחה בקניית תרופות, ועל חוק אזרחים ותיקים הקובע הנחה בארנונה בשיעור של 100% למי שמקבל קצבת זקנה לנכה.
גיא קריגר: אני מציע כי נציגי הביטוח הלאומי יתחילו בדיון, כיוון שאני מעונין לדעת על מה בדיוק מדובר.
עוזי סלנט: לקופות חולים אין התנגדות שההטבות תמשכנה.
עוזי סלנט: ההתנגדות היחידה שלנו היא שאין לכך מימון.
עוזי סלנט: צריך להגדיר בחוק כי כל אותן ההטבות שניתנות תלויות במימון.
אריה צודקביץ: נאמר לנו על ידי המוסד לביטוח לאומי ועל ידי האוצר כי הדרך הטובה ביותר היא שהקצבה תמשיך להיקרא קצבת זקנה, וכל מה שהיה כלול בקצבת זקנה יישאר בתוספת ההטבות הקשורות לנכות הכללית.
דוד טל: אני מעוניין להיצמד להצעת החוק הממשלתית בתוספת שתי ההערות שהעיר חה"כ יהלום.
דוד טל: אני מעוניין להעביר את הצעת החוק בחזרה למליאה, וגם אם אנשי האוצר יתנגדו שיעשו זאת על ידי הסתייגויות.
גיא קריגר: אנו לא יכולים להתחייב לדבר כזה.
דוד טל: אם כך, אני אצטרך הפעם להפעיל את סמכותי ולהחליט לבד.
גיא קריגר: לאחר שביתה ממושכת של הנכים נחתם איתם הסכם.
גיא קריגר: ההסכם הזה קיבל תוקף של החלטת ממשלה, בה נקבע כי המוסד לביטוח לאומי בתיאום עם משרד האוצר יעגן את ההסכם הזה בחקיקה.
גיא קריגר: בהסכם הזה, כמו בכל הסכם, ישנן פשרות.
גיא קריגר: יש להסכם הזה עלויות המוערכות ב-400מיליון שקל בשנה הראשונה.
דוד טל: האם ההערכה הזו היא של ביטוח לאומי?
דוד טל: על המוסד לביטוח לאומי אני יכול לסמוך.
גיא קריגר: עם חלוף השנים העלויות של ההסכם הזה תהיינה הרבה יותר גבוהות, 500 עד 550 מיליון שקל.
גיא קריגר: כולם מודעים למצב הכלכלי הקשה הקיים במדינה.
גיא קריגר: אם הכנסת קיבלה אתמול את החוק שקיבלה, עמדה לנגד עיניה מצוקה תקציבית אמיתית.
גיא קריגר: עם כל המצוקה הגדולה הזו, באה הממשלה עם הצעת החוק הזו שעולה הרבה מאוד כסף.
גיא קריגר: תקציב משרד העבודה והרווחה השנתי הוא כארבעה מיליארד שקל.
גיא קריגר: אנו מדברים על עלות של שמינית מן התקציב הזה עבור ממימושו של ההסכם בו אנו דנים.
גיא קריגר: לא ניתן לתת לכל נכה אשר הגיע לגיל 65 את הזכויות הללו.
גיא קריגר: הלוואי והיינו יכולים לעשות זאת.
גיא קריגר: אם היה מדובר בתוספת של מיליונים בודדים במשא ומתן, היו מגיעים להסכמה בעניין הזה.
גיא קריגר: לא הגיעו להסכמה בעניין הזה, כיוון שמדובר על תוספת עלות מסיבית של 150 מיליון שקל.
גיא קריגר: זו פשרה, ומטבען של פשרות הוא שתמיד יהיה מישהו שזה לא ימצא חן בעיניו.
גיא קריגר: הגישה של משרד האוצר היתה לבוא לקראת הנכים ולעזור להם במידת האפשר.
גיא קריגר: זו אחת הפשרות שהגיעו אליה, והיא הכרחית כיוון שמדובר בסכום גדול מאוד.
גיא קריגר: לגבי ההערה השנייה של חה"כ יהלום, אני יכול לומר כי יש הטבות הניתנות לנכים עד גיל 65.
גיא קריגר: מר צודקביץ אמר כי הובטח להם כי ברגע שהם עוברים את גיל 65 ועוברים למנגנון קצבת הזקנה, קצבת הזקנה תוגדל באופן משמעותי, אך הסטטוס שלהם יישאר של מקבלי קצבת זקנה.
גיא קריגר: יש הטבות שניתנות למקבלי קצבת זיקנה, ללא קשר להכנסתם, ואלה תמשכנה להינתן ותינתנה גם לנכים המקבלים קצבת זקנה.
גיא קריגר: יש הטבות שניתנות למקבלי קצבת זקנה, מקבלי הבטחת הכנסה, ולגבי ההטבה הזו הסיכום היה שמי שאילמלא היה מקבל את התוספת החדשה הזו לקצבה היה מקבל הבטחת הכנסה, ימשיך לקבל זאת למרות שהוא מקבל את התוספת החדשה ויוצא ממערכת הבטחת הכנסה.
אריה צודקביץ: אנו ביקשנו תחילה לקבל את שתי הקצבאות, ולבסוף התפשרנו על קצבת זקנה פלוס תוספת של קצבת נכות.
גיא קריגר: ממשלת ישראל מאוד היתה רוצה שהחוק הזה יאושר בוועדת העבודה והרווחה ויאושר בקריאה שנייה ושלישית.
גיא קריגר: אם אדוני משנה את נוסח הצעת החוק ומוסיף תוספת עלות של 150 מיליון שקל לערך, הממשלה תצטרך לשקול אם היא מוכנה לקבל את ההצעה הזו.
גיא קריגר: אם היא תחליט כי איננה מעונינת לקבל את ההצעה הזו, הכלי העומד בידיה הוא למשוך את הצעת החוק.
אריה צודקביץ: המשמעות תהיה של דחייה לזמן רב.
גיא קריגר: זה נכון.
גיא קריגר: אני מציע כי ההצעה תאושר כמו שהיא ותעבור בממשלה.
גיא קריגר: אחר כך אם אדוני מעונין הוא יכול להוסיף הסתייגות בעניין הזה.
דוד טל: ועדת הכנסת חיברה את שתי הצעות החוק.
גיא קריגר: אני אומר כי הממשלה תוכל למשוך את ההצעה הממשלתית, כך שתיוותר ההצעה השנייה שאיננה ממשלתית, ועמדת הממשלה היא להתנגד לה.
אריה צודקביץ: לדעתי אתה מגזים בערכת עלות התוספת.
גיא קריגר: זו גם הערכה של המוסד לביטוח לאומי.
דוד טל: צודקביץ, האם אתה מבקש מהוועדה לקבל את הצעת החוק הממשלתית ולהוסיף עליה את ההצעות של חה"כ יהלום לגבי התחולה על כל נכה מגיל 65 ומעלה, ולגבי ההטבות בארנונה ובעלות התרופות?
אריה צודקביץ: אני מבין כי האוצר מוכן שתימשכנה ההטבות שניתנו קודם לנכים.
גיא קריגר: ההטבות הללו תינתנה אך לא לכל נכה שעבר את גיל 65, אלא רק למי שאלמלא היה מקבל את התוספת החדשה, היה מקבל הבטחת הכנסה.
אריה צודקביץ: לא כך נאמר בהסכם.
אריה צודקביץ: נאמר כי כל נכה שיקבל את קצבת הנכות לאחר גיל הפנסיה, ימשיך ליהנות מההטבות של קצבת נכות וקצבת זקנה.
דוד טל: אני מתעל את הדיון כך שגם אם הממשלה תרצה למשוך את הצעת החוק הממשלתית, זה יהיה על דעתם של הנכים.
רועי קרת: אני רוצה להדגיש כי גם אם ההצעה הפרטית כן תעבור, זו הצעה שחסר בה כל הנושא של ההטבות הנלוות לקצבאות.
דוד טל: בשל כך הנכים צריכים לעשות חשבון נפש ולהחליט מה נכון, ומה כדאי להם לעשות.
דוד טל: אני מציע כי הנכים יתייעצו מספר דקות ואחר כך נחדש את הישיבה.
דוד טל: אני קובע כי בנושא של ההנחה בתרופות, אנו נקבל את עמדתה של הממשלה כפי שהיא מנוסחת.
דוד טל: כלפי ההנחה בארנונה, אני מבין כי יש הסכמה בין משרד האוצר לבין ארגון הנכים, כי האוצר מבטיח לסדר את הנושא הזה על פי חוק אזרחים ותיקים או חוק אחר.
גיא קריגר: נציגי הנכים טוענים כי בישיבה בה נוסח ההסכם, הוחלט כי מה שהוחלט לגבי תרופות יחול גם לגבי ארנוננה.
גיא קריגר: אני מבטיח כי אני אבדוק האם הדבר הזה מקובל על נציגי משרד האוצר.
גיא קריגר: בהנחה שטענות הנכים צודקות ויש צורך בתיקון, חקיקת משנה, או חקיקה ראשית על מנת ליישם את ההבטחה שלנו בהקשר הזה, אנו נעשה זאת.
דוד טל: נציגי הנכים, אתם צריכים לקחת בחשבון כי אם נציגי האוצר יטענו כי לא סוכם כך, אתם לא תקבלו את ההטבות הללו.
אריה צודקביץ: הבטיחו לנו כי כל ההטבות שניתנו לאזרחים ותיקים ימשיכו להינתן.
דוד טל: זה מה שאתה אומר, אך זה לא מה שנציג משרד האוצר אומר.
דוד טל: הוא אומר כי אם יימצא כי לא כך סוכם, הוא לא אחראי לכך שזה יתקיים.
דוד טל: אם אתם מקבלים זאת, זה בסדר מבחינתי.
אריה צודקביץ: בסדר.
דוד טל: נותר בדרכנו מוקש אחד שאני מתכוון לעמוד עליו, והוא לגבי התחולה של הצעת החוק.
דוד טל: אני אומר כי בראשון לינואר כל נכה בכל גיל מעל גיל 65 יקבל את ההטבה.
דוד טל: אני מציע כי היועצת המשפטית תתחיל לקרוא את הצעת החוק.
ג’ודי וסרמן: 1.
ג’ודי וסרמן: בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב] התשנ"ה-1995 (להלן-החוק העיקרי), בסעיף 32-(א) (א) ברישה, במקום "שניים" יבוא "שלושת" (ב) אחרי פיסקה (2) יבוא: (3) אחוזים מתקבלים כאמור בפסקה (1) מדמי ביטוח נכות ומתשלומי אוצר המדינה לענף נכות לפי סעיף קטן (ג1) 2.
ג’ודי וסרמן: בסעיף 199 לחוק העיקרי, אחרי פסקה (3)יבוא: "(4) לנכה הלוקה במוגבלות קשה-גמלה לפי סעיף 206א" 3.
ג’ודי וסרמן: אחרי סעיף 200 לחוק העיקרי יבוא: 200א.
ג’ודי וסרמן: (א) בסעיף זה, "נכות רפואית"-נכות שנקבעה לפי הוראת סעיף 208.
ג’ודי וסרמן: (ב)נכה שנקבעה לו דרגת אי כושר להשתכר של 75% לפחות ולא מתקיים בו האמור בסעיף 307, זכאי גם לקצבה נוספת בשיעורים שיחושבו מקצבת היחיד המלאה (בסימן זה-קצבה חודשית נוספת), כמפורט להלן: 17%, אם נקבעה לו נכות רפואית בשיעור של 80% לפחות.
ג’ודי וסרמן: 14%, אם נקבעה לו נכות רפואית בשיעור שלא עולה על 79% ולא פחות מ-70% 11.5%, אם נקבעה לו נכות רפואית בשיעור שלא עולה על 69% ולא פחות מ-50%
אריה צודקביץ: בהסכם שנחתם דובר על אחוזים רפואיים, ולא דובר על אחוזי אי-כושר.
אריה צודקביץ: לפי הנוסח הקיים הנכה ייבדק לפי 75% אי כושר השתכרות, ורק אחרי זה יבדקו מי הם בעלי אחוזי הנכות שעליהם מדובר.
גיא קריגר: מהטבלה הראשונה בהסכם, מספרי הנכים שמפורטים בטבלה מבוססים על הנחת 75% אי-כושר השתכרות.
רבקה פריור: במהלך הדיונים דובר כל הזמן על נכים בעלי דרגת אי כושר של 75% ומעלה, וכפי שאמר גיא מספרי הנכים הרשומים בטבלה ואומדני העלות מבוססים על ההנחה של 75% אי כושר ומעלה.
אריה צודקביץ: אני חוזר ואומר כי בישיבות דובר על אחוזי נכות, ולא על אחוזי אי-כושר השתכרות.
אריה צודקביץ: אלה שני דברים שונים לגמרי.
דוד טל: גיא, האם אתם מסכימים שידובר על אחוזי נכות ולא על 75% אי כושר השתכרות?
גיא קריגר: אני לא יכול לקבוע דבר כזה.
דוד טל: האם דבר כזה יפיל את החוק?
דוד טל: צודקביץ, אם הדבר הזה יפיל את החוק אתה נשאר בעמדתך?
אריה צודקביץ: אני לא יודע מה לומר, אני מניח כי יש כאן בעיה.
דוד טל: יש לי פתרון.
דוד טל: אני מציע כי נשאיר את הנוסח כפי שהוא ונבקש מאחד מחה"כ שיגיש הסתייגות ברוח הדברים שאמרת.
דוד טל: גם אז אתה צריך לקחת בחשבון כי אם ההסתייגות תתקבל, הממשלה יכולה למשוך את החוק.
גיא קריגר: מהיום ההסתייגות תצטרך להתקבל ברוב של 50.
אריה צודקביץ: אם ממילא הצעת החוק הממשלתית בתוספת הצעת החוק הפרטית לא תעבור, ההצעה הממשלתית בלבד היא בניגוד לרוח ההסכם.
אריה צודקביץ: ההצעה הזו מורידה בין 15 ל-20 נכים מן המערכת, וזה בניגוד גמור לדעתנו.
אריה צודקביץ: אני מבקש לדבר על אחוז רפואי ולא על אי כושר השתכרות של 75%.
גיא קריגר: אנחנו מאוד לא מעונינים למשוך את הצעת החוק.
גיא קריגר: אנו מאוד רוצים שהחוק הזה יעבור קריאה שנייה ושלישית כמה שיותר מהר.
גיא קריגר: מדובר על תשלומים רטרואקטיביים, ועל כן מדובר על כך שאנשים יקבלו בפעם הראשונה סכום די גדול.
גיא קריגר: היה משא ומתן עם הנכים, שכלל פשרות מאוד גדולות בראייה של האוצר.
גיא קריגר: בשל כך אני מבקש לאשר את ההצעה הזו כפי שהיא.
דוד טל: אם אני אקבל את הצעת הממשלה כפי שהיא מבלי להתייחס לשום הסתייגות של חברי ארגון הנכים, אך זו תהיה הצעה שתכלול את התוספת של 150 מיליון שקלים, זה יהיה מקובל על הממשלה.
גיא קריגר: על כך קיבלנו אישור עתה לומר כי הממשלה תמשוך את ההצעה אם לא יתפשרו על התוספת הזו.
יונתן דוידוביץ: אני מציע כי הנכים יתעשתו ויקבלו את מה שהאוצר נותן.
יונתן דוידוביץ: בכל זאת אני מציע לרשום את כל ההסתייגויות שמעלים כאן
יונתן דוידוביץ: הנכים כדי שיודע ויובהר לכולם, לרבות משרד האוצר, כי אין בכך סוף פסוק.
יונתן דוידוביץ: לדעתי, מי שניסח את הצעת החוק הזו עשה עוול נוראי לנכים, כיוון שקבעו מראשו דרגות קבועות באחוזים של תוספות.
יונתן דוידוביץ: מן הראוי היה לא לעשות זאת בחקיקה ראשית, או להוסיף סעיף נוסף ולומר כי עדיין השר רשאי בחקיקת משנה להעלות את השיעורים אם וכאשר ימצא לנכון לעשות זאת.
דוד טל: צודקביץ, האם אתה מעוניין כי נקבל את ההצעה הממשלתית כפי שהיא פלוס התוספת של 150 מיליון?
אריה צודקביץ: כפי שאמר דוידוביץ, מקובל עלינו לקבל כרגע את ההצעה הזו.
דוד טל: אתם צריכים לקחת בחשבון כי הממשלה עלולה למשוך את הצעת החוק, למרות שאני מניח כי ראש הממשלה יחשוב פעמיים לפני שימשוך את הצעת החוק הזו.
גיא קריגר: לי יש הנחיה להודיע על משיכת החוק במידה ואדוני מאשר את התוספת של ה-150 מיליון שקל.
דוד טל: אני חושב כי נחליט לקבל את הצעת הממשלה עם התוספת של ה-150 מיליון שקל, כאשר הנכים בדברי ההסבר יוכלו להעלות את ההסתייגויות שלהם.
ג’ודי וסרמן: אני ממשיכה לקרוא את סעיפי החוק.
ג’ודי וסרמן: סעיף 4: בסעיף 202 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (ב) ברישה, במקום "לקצבה חודשית מלאה" יבוא "לקצבה חודשית מלאה, ואם שולמה לו קצבה חודשית נוספת-על הסכום השווה לקצבה חודשית מלאה בצירוף הקצבה החודשית הנוספת" סעיף 5, אחרי סעיף 206 לחוק העיקרי יבוא: בסעיף זה, "גמלה בסיסית"-גמלה לפי הוראות סעיף 206.
ג’ודי וסרמן: מי שזכאי לגמלה בסיסית זכאי גם לגמלה שתחושב באחוזים מקצבת היחיד המלאה, כמפורט להלן: 42.5%, לזכאי גמלה בשיעור של 150% מקצבת יחיד מלאה.
ג’ודי וסרמן: 28.5%, לזכאי גמלה בסיסית בשיעור של 100% מקצבת יחיד מלאה.
ג’ודי וסרמן: 14%, לזכאי לגמלה בסיסית בשיעור של 50% מקצבת יחיד מלאה.
ג’ודי וסרמן: מי שזכאי לגמלה בסיסית כאמור בסעיף קטן (ב) והגיע לגיל 65 שנים בגבר או 60 שנים באישה, לא תפקע מסיבה זו זכותו לגמלה גם מעבר לגיל האמור".
ג’ודי וסרמן: סעיף 6: בסעיף 214 לחוק העיקרי- בסעיף קטן (א), אחרי "של נכה להשתכר" יבוא "או את שיעור נכותו הרפואית".
ג’ודי וסרמן: בסעיף קטן (ב), אחרי "אי כושר להשתכר" יבוא "או את שיעור הנכות הרפואית".
ג’ודי וסרמן: סעיף 7: בסעיף 228(א) לחוק העיקרי, במקום "סעיף 206" יבוא "סעיפים 206 ו-206 א".
ג’ודי וסרמן: סעיף 8: בסעיף 246(ב) לחוק העיקרי, בפסקה (4), במקום הסיפה הל במילים "במשך 12 חודשים" יבוא "בעד החודש שקדם בתכוף ליום הגיעה לגיל 60".
ג’ודי וסרמן: סעיף 9: במקום סעיף 251 לחוק העיקרי יבוא: 251.
ג’ודי וסרמן: (א) בסעיף זה- "קצבת נכות"-קצבה חודשית כמשמעותה בסעיף 199(1) וכן גמלה מיוחדת לעולה המשתלמת לפי הסכם מכח סעיף 9.
ג’ודי וסרמן: "סכום קצבת זקנה"-סכום השווה לקצבה המשולמת לפי הוראות סעיפים 244(א) ו-(ב) ו-248, וכן גמלת זקנה מיוחדת לעולה המשתלמת לפי הסכם מכח סעיף 9.
ג’ודי וסרמן: "גמלה נוספת לנכה"-סכום השווה להפרש שבין קצבת הנכות וסכום קצבת זקנה.
ג’ודי וסרמן: (ב) מבוטח ששולמה לו קצבת נכות בתכוף לפני שנעשה זכאי לקצבת זקנה וסכום קצבת הזקנה שהוא זכאי לו נמוך מסכום קצבת הנכות האמורה זכאי לקצבת הזקנה בצרוף גמלה נוספת לנכה( בסעיף זה-קצבת זקנה לנכה), ואולם תוסםפת התלויים תחושב בעד כל חודש בהתאם למספר התלויים בנכה באותו חודש כמשמעותם בסעיף 200(ג).
ג’ודי וסרמן: קצבת הזקנה לנכה תעודכן בשיעורים ובמועדים שבהם מתעדכנת קצבת הנכות".
ג’ודי וסרמן: סעיף 10, בלוח ב' בסופו יבוא: "3.
ג’ודי וסרמן: דמי ביטוח נכות 12%".
ג’ודי וסרמן: סעיף 11, בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994- בסעיף 8(ז)- בפסקה (3), אחרי "חוק הבטחת הכנסה, התשמ"א-1980" יבוא "וכן מבוטח אשר הוכיח להנחת דעתו של המוסד כי אילמלא הוראת סעיף 251 לחוק הביטוח הלאומי היה זכאי לגמלה לפי הוראות החוק האמור".
ג’ודי וסרמן: בפסקה (4), אחרי "בחוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השנייה, התש"ס-2000" יבוא"וכן ותיק מלחמה, כהגדרתו בסעיף 1 לחוק האמור, אשר הוכיח להנחת דעתו של המוסד כי אלמלא הוראת סעיף 251 לחוק הביטוח הלאומי, היה זכאי לגמלה לפי הוראות חוק הבטחת הכנסה, התשמ"א-1980" בסעיף 14(ה), בפסקה (1), אחרי "(להלן-השלמת הכנסה)", יבוא "ומבוטח שמשתלמת לו גמלה נוספת לנכה כמשמעותה בסעיף 251 לחוק הביטוח הלאומי" סעיף 12: (א) תחילתו של חוק זה ב1- בחודש שלאחר פרסומו (בסעיף זה-יום התחילה).
ג’ודי וסרמן: (ב) הוראות סעיפים 199, 200א, 202,206א, ו-228 לחוק העיקרי, כנוסחם בסעיפים 2 עד 5 ו-7 בחוק זה בהתאמה יחולו על גמלה המשתלמת בעד חודש מרס 2002 ולאחריו.
ג’ודי וסרמן: (ג) הוראות סעיפים 246(ב) ו-251 לחוק העיקרי כנוסחם בסעיף 8 לחוק זה יחולו על גמלה המשתלמת למי שמלאו לו 65 שנה בגבר ו-60 באישה ביום י"ז בטבת התשס"ב (1 בינואר 2002) ולאחריו בעד גמלה המשתלמת בעד אותו מועד ולאחריו.