GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אברהם בר דוד: אנחנו מעדיפים עקרונית שכל המשכנתה תירשם על שם הדייר ובכל מקום שזה לא ניתן, אין לנו מגבלה שזה יירשם על חשבון נאמן.
<אברהם בר דוד: זה לא הנאמן עליו מדברים.
<אברהם בר דוד: יש כאן שני נאמנים וזה לא כל כך נראה לי טוב, אבל יכול להיות שאפשר יהיה לקרוא לזה בשם אחר.
<אברהם בר דוד: אני לא חושב שצריך להתקרב לנושא הזה שנקרא חכירה ל-49 שנים.
<אברהם בר דוד: אני גר בבית שהחכירה היא ל-49 שנים ואני לא חושב שמדינת ישראל תזרוק אותי מהבית.
טלי פלוסקוב: הרבה תושבים במדינת ישראל חיים על חכירה ל-49 שנים.
<אברהם בר דוד: הצלחתי אפילו לקבל פעם 999 שנים לחכירה לתחנת דלק, אבל אלה סתם שטויות.
<הלל ליבוביץ: דיור מוגן רמת עמיר בירושלים.
<הלל ליבוביץ: אני אולי הייתי הראשון שרשם בית משותף כבר בשנת 1991.
<הלל ליבוביץ: רשמתי את הבית.
<הלל ליבוביץ: ג'ולי מכירה את הנושא.
<הלל ליבוביץ: משנת 1991 רשמתי בית משותף ונותן לדיירים את המשכנתה כבר כמעט 30 שנים.
<הלל ליבוביץ: רציתי לומר שני דברים מהפרקטיקה כדי שזה יעזור לכם בדיון.
<הלל ליבוביץ: ראשית, אנחנו נוהגים שאם זה קורה, באה משפחה ולא תמיד מסתדרים ביניהם לגבי הפיקדון, יש אחד שנותן יותר ויש אחד שנותן פחות, ואז מגיעים להסכמה.
<הלל ליבוביץ: אנחנו בהסכמה עם הדייר ועם המשפחה רושמים לפעמים את המשכנתה על שם זה שנתן את הכסף.
<הלל ליבוביץ: צריך לתת את האפשרות הזאת.
<הלל ליבוביץ: לתת איזושהי גמישות ולא רק מי שגר במקום.
טלי פלוסקוב: זאת הצעה מאוד מעניינת.
<הלל ליבוביץ: דבר שני.
<הלל ליבוביץ: דיברתם כאן על שטחים משותפים.
<הלל ליבוביץ: מהרגע הראשון הבנק לקח אצלי רק את השטחים המשותפים וזה הוכיח את עצמו כי קיבלתי זכויות בנייה.
<הלל ליבוביץ: אם הכול היה משועבד, בחיים לא הייתי יכול לקבל.
<הלל ליבוביץ: חייבים להשאיר חלק שם כדי שאפשר יהיה להרחיב את הבתים, לקבל היתרים ולקבל זכויות בנייה.
<הלל ליבוביץ: את כל הדברים האלה צריך לקחת בחשבון.
<דנה מליחי חקמון: אנחנו מבחינים בין בית שהוא בהקמה ואז אין בעיה כמובן עם מה שציינת.
<דנה מליחי חקמון: לגבי בתים קיימים, התגבשה כאן איזושהי הסכמה לתת את שתי האפשרויות לבעל הרישיון כאשר אם הוא בוחר בבית משותף, זה יירשם על שטחי הדירות ואם זה יירשם על שם נאמן, זה יהיה על כלל השטחים למעט מסחר או סיעודי.
טלי פלוסקוב: הבנתי שזה מקובל על כולם.
<קריאה: אנחנו גם לא מתנגדים לנושא של 40 אחוזים.
נורית קורן: רוני, זה מקובל גם עליך?
<רון עוזרי: החלק השני, אם זה לא רישום משכנתה, לא מקובל.
<רון עוזרי: זה מתאים לרשת או שניים אבל לא מתאים לרוב הבתים.
טלי פלוסקוב: אבל נותנים לך לבחור.
<רון עוזרי: קיבלתי.
<קריאה: זאת אופציה.
טלי פלוסקוב: אני רוצה לשמוע את התייחסות משרד המשפטים.
<רני נויבואר: אנחנו כמשרד המשפטים חושבים שבעצם השיקול כאן הוא שיקול כלכלי ומישהו היה צריך לעשות את הבדיקה הכלכלית שאומרת פחות או יותר היכן נמצאים ערכי הדירות ובערכים שנמצאים מול השאלה של כמויות החוב.
<רני נויבואר: לא היינו רוצים לראות מצב שאנחנו מגבילים יתר על המידה את הזכויות של בעלי הרישיון לבוא ולמשכן משכנתה רלוונטית נוספת אם הדירות משקפות פחות או יותר את ערך החוב.
<רני נויבואר: העניין הזה, אנחנו חושבים שהוא כן היה צריך איזושהי בדיקה.
נורית קורן: אני רוצה להבהיר כאן שאת כל הנקודות האלה, אנחנו רואים שהסעיף עוד לא גמור ואנחנו עוד נשב.
נורית קורן: רשמנו את הנקודות הללו ואנחנו נבדוק.
<קריאה: רק אל תשכחו אותנו.
נורית קורן: לכן שאלתי אותך אם אתה מסכים.
נורית קורן: ברגע שאתה נתת הסכמה לאופציה הנוספת, אנחנו רק צריכים את הניסוח.
נורית קורן: אנחנו נעבור את הניסוח לפני.
נורית קורן: נעשה את העבודה כמו שאנחנו יודעים לעשות אותה.
נורית קורן: מה שרני מציעה כאן, ניקח את כל הדברים ונשקול אותם.
נורית קורן: אנחנו לא רוצים להגביל את בעלי הבתים.
נורית קורן: אנחנו נחשוב איך אנחנו עושים את הכול על מנת שהדייר יקבל את הבטוחה הטובה ביותר לגובה הפיקדון שהוא שם.
טלי פלוסקוב: כמה שיותר קרוב לשווי.
נורית קורן: זה מה שעומד בחקיקה.
<דורון ארנון: יש אינטרס גם שלנו וגם של הדיירים לסיים את החקיקה הזאת כמה שיותר מהר.
<דורון ארנון: זה לא טוב לדיירים וזה לא טוב גם לנו, חוסר הוודאות הזאת, להסתובב כל הזמן באיזושהי סביבה שלא ברורה לנו מה הולך להיות.
<דורון ארנון: לכן אני אומר שיש כאן דברים מסוימים שאם ניכנס עכשיו עוד פעם לבדיקות ועוד פעם לתהליכים - - -
נורית קורן: בטווח של חודש ולא יותר.
נורית קורן: אפילו שבועיים.
<דורון ארנון: גם הנושא של רשויות מקומיות מסתובב כאן ליד השולחן כבר שנתיים.
נורית קורן: אני לא אתן לזה יד.
נורית קורן: לכן אנחנו עובדים ועושים.
נורית קורן: לכן אנחנו גם יושבים עם כל הגורמים הממשלתיים ומטקסים עצה.
נורית קורן: אתה יודע שכבר נעשו כמה וכמה פגישות על מנת לייעל את העבודה.
נורית קורן: אני לא מתכוונת לתת לחוק הזה להימשך מעבר למושב הזה.
<הלל ליבוביץ: רוני, דיברת על הערכים הכלכליים.
<הלל ליבוביץ: דבר ידוע הוא שאין שמאי שיודע להוציא חוות דעת לבית דיור מוגן.
<הלל ליבוביץ: לכל אחד יש שיטה אחרת לכאן ולשם.
<הלל ליבוביץ: , מאותו רגע שיש לך גם את המשכנתה, הבלבול הוא פי שמונה, גם בבנקים וגם כאן.
<הלל ליבוביץ: אם אתם רוצים לחפש איזו שיטה, שתפו גם את לשכת השמאים ותקבעו נוהל שאומר איך להעריך בתים, איך לתת להם את המשקל ותפתרו את כל הבעיות.
טלי פלוסקוב: הצעה חשובה.
נורית קורן: הצעה חשובה.
עוזי לנדאו: שוחחתי עם אברהם בר דוד לגבי ה-40 אחוזים כאפשרות לבטוחה נוספת להפקדת הפיקדון.
עוזי לנדאו: הדיירים עצמם אינם מתנגדים לזה.
עוזי לנדאו: זה נראה להם.
טלי פלוסקוב: אפשרות נוספת שלא נפסול אותה.
עוזי לנדאו: הדבר השני קשור באופק החכירה.
עוזי לנדאו: אני דיברתי על 49 שנים ועוד 49 שנים.
עוזי לנדאו: כבר היום בעיריית תל אביב יש לנו הרבה פחות מזה.
עוזי לנדאו: גברתי ממשרד המשפטים, למיטב ידיעתי יש לנו באחד הבתים עשר שנים.
עוזי לנדאו: אנחנו מנסים את הדבר הזה להאריך.
טלי פלוסקוב: אני חייבת לומר שבנושא הזה לנו אין מה לעשות.
טלי פלוסקוב: לכן אנחנו צריכים להתאים את עצמנו למה שקיים נכון לעכשיו.
טלי פלוסקוב: לשנות את זה, לא נוכל.
טלי פלוסקוב: אני מבינה את המצוקה.
עוזי לנדאו: כבוד היושבת ראש, מה שעל כן חשוב לנו זה בוודאי 40 אחוזים.
עוזי לנדאו: את המאבק עם העירייה נעשה כדי להאריך את האופק הזה אבל 40 אחוזים אלה הם חיוניים לנו.
עוזי לנדאו: הדבר השני הוא סוגיית הרטרואקטיביות.
עוזי לנדאו: לא שמענו על כך איזושהי הערה שלכם.
טלי פלוסקוב: אמרתי שנעשה תקופת מעבר.
נורית קורן: תהיה תקופת מעבר.
טלי פלוסקוב: נציג אותה כשנגיע.
<יהושע שפונדר: פרותיאה.
<יהושע שפונדר: לגבי ההתלבטות של משרד המשפטים.
<יהושע שפונדר: רבותיי, אין חזק יותר ממבחן התוצאה ומבחן התוצאה מראה שבארץ, כמו בכל העולם, הנדל"ן לאורך זמן עולה.
<יהושע שפונדר: מחירי הנדל"ן תמיד עולים, מחירי הדיורים המוגנים עלו ב-30 השנים האחרונות וממשיכים או להתייצב או לעלות.
<יהושע שפונדר: מעבר לזה, מי שמפקיד פיקדון, הפיקדון שלו נשחק.
<יהושע שפונדר: אנשים גרים בדיור מוגן בממוצע עשר שנים, שיאריכו חיים כמובן מעבר לזה.
<יהושע שפונדר: אם עשר שנים אנחנו שוחקים היום בשחיקה המקובלת 35 אחוזים, אין מצב שערך הדירה לא גבוה בהרבה מערך הפיקדון.
<יהושע שפונדר: אנחנו מתנהלים בזה יום יום ואנחנו מחזירים פיקדונות לאנשים שעוזבים את הכפר ולא הייתה פעם אחת שהפיקדון שהוחזר היה גבוה יותר משיווק הדירה מחדש.
<יהושע שפונדר: כך שזה תיאורטי לחלוטין וזה לא ריאלי.
טלי פלוסקוב: הערה נכונה.
<ענת מימון: אני רוצה להתייחס להערות שהועלו כאן.
<ענת מימון: אני רוצה להבין את הנקודה של ה-40 אחוזים.
<ענת מימון: הכוונה שלכם היא לא נאמנות של 40 אחוזים כמו שקיים היום בחוק.
<ענת מימון: לפי המכתב שלכם הבנתי שאתם מבקשים שיופקד בחשבון בנק סכום של 40 אחוזים כשאתם מתחייבים שבכל רגע נתון תהיה שם יתרה שעומדת בגובה החוב.
<ענת מימון: זו הכוונה של ה-40 אחוזים?
עוזי לנדאו: ייעודה.
עוזי לנדאו: במלים אחרות, הדיירים מובטחים ב-40 אחוזים ממה שהם הפקידו.
<קריאה: הכוונה לגבי כל פיקדונות החוב?
<קריאה: אני לא מבין את ההצעה.
טלי פלוסקוב: אני רוצה לשמוע את התייחסות משרד המשפטים ולהתקדם.
<רני נויבואר: ממה שאנחנו למדנו במהלך הדרך, רוב הבטוחות באמת נשארות ב-60 אחוזים אחרי השחיקה.
<רני נויבואר: אם מישהו יודע משהו אחר, שיגיד.
<רני נויבואר: רוב הבטוחות נשחקות ל-60 אחוזים אחרי חלוף הזמן.
<קריאה: הפיקדונות.
<רני נויבואר: סליחה.
<רני נויבואר: הפיקדונות.
<רני נויבואר: סכום החוק קטן בשחיקה והוא מגיע בסוף ל-60 אחוזים.
<רני נויבואר: בזמנו נפלה טעות והנאמנות נכתבה שם על 40 אחוזים כשהיא הייתה צריכה להיות על 60 אחוזים.
<רני נויבואר: אם יש נאמנות 60 אחוזים, אנחנו כן רואים בזה חלופה.
<ענת מימון: נאמנות.
<רני נויבואר: נאמנות.
<רני נויבואר: לא חשבון בנק נפרד.
<רני נויבואר: זאת נראית לנו המחלוקת שלנו אתכם.
<רני נויבואר: המשמעות של זה היא שזה יושב בצד ואין שליטה לבית הדיור המוגן.
<רני נויבואר: זה אולי רק מוזיל את העלויות לצורך העניין של הערבות הבנקאית שהיו לה עלויות מאוד מאוד גבוהות בהוצאה ובהנפקה, גם העמלות לבנקים, גם הבטוחה וגם זה שאתה צריך לשים כסף בצד.
<רני נויבואר: אמרנו שאנחנו מבחינתנו נאמנות היא גם בסדר.
<רני נויבואר: היא צריכה לשבת על 60 אחוזים והיא צריכה להיות נאמנות.
<רני נויבואר: לא חשבון בנק כאשר לצורך העניין, אני מניחה שרוב האנשים כאן הם אנשים טובים וכשרים, אבל לצורך העניין יכול להיות מחר מישהו שיפרוץ את החשבון הזה ועד שיאתרו שהחשבון הזה נפרץ, אנחנו כבר נהיה בבית משפט עם בקשת פירוק.
<רני נויבואר: אנחנו רוצים נאמנות 60 אחוזים.
טלי פלוסקוב: אני רוצה להתקדם.
טלי פלוסקוב: אני חושבת ששמענו את רוב הדברים.
טלי פלוסקוב: היועצת המשפטית רשמה את כל ההערות לגבי הסעיפים האלה.
טלי פלוסקוב: יש כאן הרבה מקום לתיקונים ולתוספות ואנחנו נעשה את זה.
<ענת מימון: אנחנו בסעיף 27א פסקה (3) בעמוד 2.
<ענת מימון: פסקה (3) מתייחסת לבית בשלבי הקמה בטרם האכלוס.
<ענת מימון: היה בית הדיור המוגן בשלבי הקמה וטרם אוכלס, ימסור בעל הרישיון לדייר ששילם לו כספי פיקדון כאמור ערבת בנקאית.
<ענת מימון: לאחר אכלוס הבית רשאי בעל הרישיון לרשום לטובת הדייר הערת אזהרה חלף הערבות, לתקופה של שנתיים לכל היותר, בדבר התחייבות לרישום משכנתה לפי הוראות סעיף זה, ואחריה ירשום בעל הרישיון משכנתה כאמור בפסקאות (1) ו-(2).
<ענת מימון: תאגיד בנקאי או מבטח שניתנו לטובתו שעבוד או התחייבות לשעבוד לגבי בית הדיור המגן, ימסור הודעה בכתב שלפיה שעבוד או התחייבות לשעבוד כאמור לא ימומשו מתך הדירה של הדייר.
<ענת מימון: לעניין זה - "מבטח" – כהגדרתו בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ"א-1981.
<ענת מימון: "תאגיד בנקאי" – כהגדרתו בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981.
<ענת מימון: גם בטרם האכלוס, יש לנו בעצם שני שלבים.
<ענת מימון: טרם האכלוס, יש ערבות בנקאית ולאחר האכלוס, וכל עוד הבית לא נרשם, הוא יכול להחליף את הערבות הבנקאית בהערת אזהרה יחד עם מכתב של התאגיד הבנקאי או מבטח שהם מתחייבים לא להיפרע מאותו חלק של הדייר.
<ענת מימון: מכתב החרגה.
<ענת מימון: אם יש הערות לפסקה הזאת.
טלי פלוסקוב: רק לפסקה הזאת.
<נגה רובינשטיין: כמה הערות.
<נגה רובינשטיין: בפסקה (3), קודם כל צריכה להיות הפניה לפסקאות (1) או (2) ולא (1) ו-(2).
<נגה רובינשטיין: דבר שני.
<נגה רובינשטיין: צריך להבהיר בנוסח שכנגד האכלוס ברישום של הערת אזהרה לטובת מי שהפקיד את הפיקדון לעניין מה שאמרת בראשית הדברים, צריך להבהיר שהמפקיד של הפיקדון יחזיר את הערבות הבנקאית.
<קריאה: כנגד.
<נגה רובינשטיין: כנגד.
<נגה רובינשטיין: זאת נקודה שצריך להשלים אותה.
<קריאה: זה בעצם חלף ערבות.
<נגה רובינשטיין: בדיוק.
<נגה רובינשטיין: יש מקרים בהם אי אפשר לרשום הערת אזהרה או משכנתה.
<נגה רובינשטיין: למשל במקרים של התנגדות של רשות מקומית.
<נגה רובינשטיין: לכן צריך לציין ככל שניתן לרשום הערת אזהרה.
<ענת מימון: אבל אז זה מול ההליכים של הערבות הבנקאית.
<נגה רובינשטיין: אנחנו בדיוק באותו לופ.
<נגה רובינשטיין: עד שלא נסדיר את עניין הרשות המקומית, אנחנו נמצאים בדד לוק בקטע הזה.
<נגה רובינשטיין: ברור שיש מקרים שאנחנו לא יכולים לרשום הערת אזהרה או משכנתה כי הרשות המקומית מתנגדת.
טלי פלוסקוב: לכן יש ועדת חריגים.
<נגה רובינשטיין: ועדת חריגים לא תוכל לפתור את זה.
<נגה רובינשטיין: לכן המקום הזה צריך לפתור את הבעיה הזאת.
טלי פלוסקוב: עוד התייחסויות?
<דנה מליחי חקמון: לעניין מפקיד.
<דנה מליחי חקמון: גם בנושא הזה, אני לא יודעת אם כדאי לחזור על זה בכל סעיף.
טלי פלוסקוב: בכל מקום נשנה את זה.
<רון עוזרי: לגבי (3).
<רון עוזרי: כאמור, ערבות בנקאית, הייתי מציע להוסיף כאן ערבות מבטח.
<רון עוזרי: אם חברת מגדל לדוגמה תיתן ערבות.
<ענת מימון: אין לנו בעיה.
<רון עוזרי: אם היא יכולה לתת לי ביטוח חיים של שני מיליון שקלים ואני סומך עליהם או ביטוחים הרבה יותר גדולים, בוודאי שהיא יכולה גם כאן לבטח את הדיירים האלה ואני כדייר הייתי ישן בשקט.
<הלל ליבוביץ: יש צורך להתייחס להקמה על בניין קיים.
<הלל ליבוביץ: בבניין חדש אתם אומרים ערבות בנקאית אבל למשל הבית אצלי, רשומה משכנתה לטובת הדיירים, אני בונה קומה, ייקח זמן עד שאני אוכל להגיש בקשה חדשה לבית משותף ולסדר אותו, מה קורה בתקופת הביניים?
<הלל ליבוביץ: האם נאמן נכנס כאן או כל פתרון אחר?
<אברהם בר דוד: אין לנו בעיה שהמבטח יהיה חברה כזאת למעט דבר אחד, שזה לא יהיה מבטח שהוא גם במקרה בעל הבית.
<רני נויבואר: ערבות בנקאית זה בדרך כלל משהו שקוראים לו ערבות בנקאית אבל מזמן זאת לא ערבות בנקאית.
<רני נויבואר: סעיף 16 לחוק הערבות מדבר על התחייבות עצמית לשיפוי וזה מה שאנחנו רוצים.
<רני נויבואר: התחייבות עצמית לשיפוי הזאת צריכה להיות מבחינתנו, כתבנו מבטח אבל אנחנו מוכנים לבדוק את האפשרות להכניס גוף מוסדי שזה קצת יותר רחב ממבטח.
<רני נויבואר: מה שכן, בעל בית עליו דיברת, אלה בעצם חברות אחזקות נפרדות.
<אברהם בר דוד: אני מדבר על כך שחברת ביטוח מחזיקה אחוזים במניות של בית מסוים והיא לא יכולה לבטח את הבית הזה.
<אברהם בר דוד: היא בעלת עניין.
<רני נויבואר: אפשר לבדוק.
<רני נויבואר: מה שדיברנו קודם על הנאמן קודם, צריך גם לחול כאן
<רני נויבואר: כי הערת אזהרה, כתוב כרגע לטובת הדייר.
<רון עוזרי: אני לא כל כך מקבל את הנושא של הבעלות ואני גם אסביר למה.
<רון עוזרי: חברת מגדל יכולה לבטח את העובדים שלה, גם את הדירות שלהם וגם את החיים שלהם ואף אחד לא אומר לה שהיא בעלים והיא לא יכולה לבטח.
<רון עוזרי: זה נשמע לי כאן דקות.
<רון עוזרי: אם היא חברת ביטוח, אם היא אחראית ואם היא עומדת בכל הכללים, היא חברת ביטוח ומה זה משנה אם היא בעלים או לא?
טלי פלוסקוב: כל ההערות רשומות.
<אבי קלפא: מנכ"ל רשת עד 120.
<אבי קלפא: אני חושב שכמו שבחוק מכר דירות יכול מבטח לתת ערבות והיא עומדת בכל קריטריון במכר דירות, אין שום סיבה שבמקרה המסוים הזה מבטח לא יוכל לתת גם אם הוא בעלים.
<אבי קלפא: יש כללים והם נבדקים.
טלי פלוסקוב: רשום.
נורית קורן: אנחנו בודקים.
טלי פלוסקוב: סיימנו עם הסעיף הזה.
<ענת מימון: השיב בעל רישיון לדייר – גם כאן נתקן בהתאמה, או למפקיד - את הפיקדון לפי הוראות סעיף 28 או העביר את כספי הפיקדון בהתאם להסכם ההתקשרות, יגיש הדייר או מי מטעמו, למעט בא כוחו של בעל הרישיון, בקשה למחיקת המשכנתה או הערת האזהרה שנרשמו לפף הוראות סעיף זה.
<ענת מימון: לא הוגשה בקשה למחיקת המשכנתה או הערת האזהרה כאמור בתוך שבעה ימים מהמועד שבו הומצאו מסמכים המעידים על השבת הפיקדון או על העברתו לפי ההסכם, יהיה בעל הרישיון או מי מטעמו כאמור רשאי להגיש בקשה למחיקת המשכנתה.
<רון עוזרי: אין הערות.
<ענת מימון: הורדנו את הנאמן.
<ענת מימון: פשוט העברה.
<ענת מימון: על אף האמור בסעיף קטן (א), בעל רישיון רשאי לקבל תשלום על חשבון הפיקדון כאמור באותו סעיף קטן אף אם לא נרשמה משכנתה על שם הדייר – או על שם מה שיוחלט - ובלבד שמסר לדייר ערבות בנקאית לצורך הבטחת כספי הפיקדון.
<ענת מימון: ערבות בנקאית כאמור יכול שתינתן על ידי גוף פיננסי (בנק או מבטח).
<ענת מימון: הוראות סעיף 27ב לא יחולו על בעל רישיון כאמור.
<ענת מימון: בעל הרישיון יישא בעלות הכרוכה בהבטחת הכספים שישלם דייר על חשבון פיקדון לפי הוראות חוק זה, ולא ישית עלויות אלה על הדייר.
<ענת מימון: דייר אינו רשאי לבחור שלא לקבל בטוחה להבטחת כספי הפיקדון לפי סעיף זה.
<ענת מימון: סעיף קטן (ו) שקיים היום בחוק, החלפנו את הכול.
נורית קורן: החוק קובע שהוא לא רשאי.
טלי פלוסקוב: אנחנו כרגע מגנים על הדייר.
נורית קורן: כי הם נמצאים במצב של לחץ.
נורית קורן: הם רוצים להיכנס לדירה והם מוכנים לכל דבר.
נורית קורן: כאן אנחנו אומרים שאנחנו רוצים לבטח אותם וזה הביטוח שלנו.
<ענת מימון: מימוש בטוחה שניתנה לפי חוק זה יהיה בנסיבות של חדלות פירעון, לרבות בנסיבות של צו הקפאת הליכים, צו לקבלת נכסים, צו פירוק או צו למינוי כונס נכסים, או בנסיבות שבהן נוצרה מניעה מוחלטת להשיב את הפיקדון.
<ענת מימון: הסעיף הזה קיים כבר היום בחוק ואנחנו לא משנים כאן כלום.
<ענת מימון: אני אומר בקצרה מה הקראתי.
<ענת מימון: אנחנו מדברים על איך במצב שמשיבים את הפיקדון או מעבירים אותו, המחיקה בהתחלה תיעשה על ידי הדייר או מי מטעמו.
<ענת מימון: ככל שזה לא ייעשה בתוך שבעה ימים מיום שבאמת הומצאו כל המסמכים על השבת הפיקדון, בעל הרישיון או מי מטעמו יהיה רשאי לפנות ולבקש מחיקה של המשכנתה.
<ענת מימון: דבר נוסף שהוספנו כאן הוא אפשרות.
<ענת מימון: היו בתים שבאו ואמרו בדיונים הקודמים שהם רוצים ערבות בנקאית בכלל זאת.
<ענת מימון: אנחנו משאירים את האפשרות הזאת של ערבות בנקאית, בין אם על ידי בנק ובין אם על ידי מבטח.
<ענת מימון: עלתה כאן הערה שרוצים גם להשאיר את האפשרות של נאמנות של 60 אחוזים ולכן אנחנו נשלב את זה בנוסח.
<ענת מימון: ככל שבעל בית ירצה באפשרות של הנאמנות, הוא יוכל לבחור בה.
<ענת מימון: 60 אחוזים.
<ענת מימון: שתי הוראות חשובות שהן שונות מהנוסח היום.
<ענת מימון: במפורש נאמר שהעלות תהיה על בעל הרישיון ולא תחולק בין הדייר לבעל הרישיון.
<ענת מימון: גם לא תגולגל על הדייר.
<ענת מימון: בנוסף, העניין שזה משהו שאי אפשר להתנות עליו והדייר לא יכול לוותר על הזכות הזאת שקבועה כאן בחוק.
<גבי ברון: זה המקום שהתייחסתי אליו.
<גבי ברון: בסעיף (ג) כתוב שהוראות סעיף 27ב לא יחולו על בעל רישיון כאמור.
<גבי ברון: ביקשתי שגם אם הוא רשם משכנתה לא יחולו הוראות סעיף 27ב.
<ענת מימון: אני רק אזכיר שסעיף 27ב הוא בדיקת יציבות כלכלית.
טלי פלוסקוב: עוד לא הגענו אליו.
<גבי ברון: אני רוצה לחזור על משהו שאמר רוני עוזרי והוא הדבר הכי חשוב.
<גבי ברון: אנחנו רואים כאן מההתייחסות של האנשים שיש כאן עשרה מקרים שונים.
<גבי ברון: לכן מה שאתם מציעים, תוסיפו אפשרויות כך שיהיה אפשר גם זה או זה או זה או זה.
<גבי ברון: אז כל בית דיור מוגן ימצא את הנישה שמתאימה לו.
טלי פלוסקוב: אנחנו עושים את זה.
נורית קורן: עשינו את זה.
טלי פלוסקוב: ברור שיש כאן מגוון.
טלי פלוסקוב: אנחנו צריכים לתת אופציות לכולם.
<הלל ליבוביץ: שוב מהפרקטיקה.
<הלל ליבוביץ: מימוש בטוחה של משכנתה.
<הלל ליבוביץ: אני קורא למימוש בטוחה גם לשחרר את המשכנתה.
<הלל ליבוביץ: בדרך כלל כאשר דייר בדיור מוגן נפטר, יכולים להיות במצב בו יש עשרה יורשים.
<הלל ליבוביץ: בטאבו אוטומטית הוא ירש את המשכנתה.
<הלל ליבוביץ: לשחרר את זה בטאבו צריך את כל עשרת היורשים.
<הלל ליבוביץ: זה המצב המשפטי.
<הלל ליבוביץ: אי אפשר לשחרר בטאבו בלי זה.
<הלל ליבוביץ: אז בינתיים הדירה הזאת רשומה עדיין על שמו.
<קריאה: אי אפשר לשווק אותה.
<הלל ליבוביץ: אי אפשר לשווק אותה.
<הלל ליבוביץ: יכול להיות שכדאי להכניס את הנאמן באמצע.
<קריאה: הנאמן שהיה קודם.
<אברהם בר דוד: יש לזה התייחסות.
<אברהם בר דוד: אם תוך שבוע ימים זה לא משתחרר, סך הכול בעל הבית יכול לקחת את הכסף הזה לשים אותו בנאמנות והדירה עוברת לרשותו.
<אברהם בר דוד: זה כתוב.
<דורון ארנון: זה לא כתוב.
<דורון ארנון: איפה זה כתוב?
<דורון ארנון: אברהם ואני במקרה הזה אומרים אותו הדבר.
<דורון ארנון: אנחנו לא מדברים עכשיו על האפשרות למחוק אחרי שבעה ימים במידה והדייר לא מחק.
<דורון ארנון: אנחנו מדברים על אפשרות שאין לנו למי להחזיר כרגע את הכסף ואנחנו רוצים למחוק.
<דורון ארנון: מוסכם עלינו לשים את הכסף אצל נאמן ולמחוק את המשכנתה כי אחרת אי אפשר להתנהל.
<נגה רובינשטיין: עוד נקודה.
<נגה רובינשטיין: אני רוצה לוודא שמה שייכנס לנוסח הוא שבמעמד חתימת ההתקשרות הדייר ייתן לבעל הרישיון את ייפוי הכוח כדי לפעול.
<קריאה: רישום ומסירה.
<דורון ארנון: לפעול אחרי שבעה ימים.
<ענת מימון: זה נגזר מהאפשרות הזאת לפעול אחרי שבעה ימים.
<נגה רובינשטיין: זה לא כתוב.
<דורון ארנון: מי יהיה רשאי לגשת לטאבו בלי שיש לו ייפוי כוח?
<נגה רובינשטיין: כשבאים לרשום את המשכנתה לטובת הנאמן, אנחנו צריכים שתהיה הסכמה של הדיירים לטובתם נרשמת הערת האזהרה.
<נגה רובינשטיין: הערת האזהרה כבר רשומה ולכן צריך כאן את הסכמת הדיירים.
<נגה רובינשטיין: אנחנו מבקשים שתיווסף האפשרות הזאת.
<ענת מימון: על איזה סעיף את מדברת?
<נגה רובינשטיין: על סעיף 27ב.
טלי פלוסקוב: עוד לא הגענו לסעיף.
<נגה רובינשטיין: על סעיף 27(ב)(2).
<קריאה: ברישום בנאמן כשאין בית משותף, צריך לחייב את הדיירים לאשר הוספה.
טלי פלוסקוב: רבותיי, לא כולם ביחד.
טלי פלוסקוב: אני רוצה קודם כל לסיים את הסוגיה שעלתה.
<נגה רובינשטיין: מדברים על הנסיבות בהן כבר יש הערת אזהרה רשומה.
<נגה רובינשטיין: זאת הסיטואציה הקיימת.
<נגה רובינשטיין: אנחנו רוצים לרשום את הערת האזהרה לטובת הנאמן.
<נגה רובינשטיין: משכנתה לטובת הנאמן.
<נגה רובינשטיין: אנחנו צריכים את ההסכמה של הדיירים לצורך זה.
<נגה רובינשטיין: לכן צריך להוסיף הוראה ב-27(א)(2), על מנת להסדיר את הסיטואציה הזאת.
<קריאה: חלק מהדיירים מחזיקים בהערות אזהרה מהעבר.
<קריאה: צריך לסדר את זה כי אחרת אנחנו לא יכולים לרשום.
<ענת מימון: זה ייושם בהוראת מעבר.
<נגה רובינשטיין: אני לא יודעת לכמה זמן מעבר צריך אותה.
<נגה רובינשטיין: צריך להוסיף לתוך (א)(2).
<קריאה: זה לא בהערת אזהרה.
<קריאה: כל הזמן את משווקת חדשים.
טלי פלוסקוב: לא מתנהלים דיונים בצורה כזאת.
טלי פלוסקוב: שום דבר לא רשום בפרוטוקול כשאתם מדברים אחד עם השני.
טלי פלוסקוב: כל מילה כאן היא חשובה.
טלי פלוסקוב: אני מבקשת מכם להפסיק לדבר אחד עם השני.
טלי פלוסקוב: רוצים להגיד משהו, תרימו יד ואני אתן.
טלי פלוסקוב: ההערה ברורה.
טלי פלוסקוב: יש התייחסות נוספת לסעיף הזה?
<גבי ברון: אני לא מדבר על הערת אזהרה.
<גבי ברון: אנחנו פתרנו את הבעיה הזאת.
<גבי ברון: לדעתי השיב בעל הרישיון את הפיקדון לפי הוראות סעיף 28 או העביר את כספי הפיקדון בהתאם להסכם ההתקשרות.
<גבי ברון: בהסכם ההתקשרות, אצלנו הדייר חותם על ייפוי כוח ועל העברה לנאמנות ועל זה שהוא יודע איך נראית הנאמנות במקרה שהוא נפטר.
<גבי ברון: נתקלנו בדיוק בבעיה הזאת וזה עובד.
<גבי ברון: אבל אני לא מדבר על הערת אזהרה.
<גבי ברון: יכול להיות ששם יש בעיה אחרת.
<גבי ברון: כאשר כתוב בהתאם להסכם ההתקשרות, לפי דעתי זה פותר הכול.
<דורון ארנון: לגבי ההערה הזאת של גבי.
<דורון ארנון: ככל שמדובר קדימה, זה יהיה כתוב בכל הסכם.
<דורון ארנון: אנחנו מדברים כאן על דיירים שגרים בחלק מהבתים 20 ו-25 שנים אחורה.
<דורון ארנון: לא אצל כולם זה כתוב.
<דורון ארנון: לפני 20 שנים החוזים לא כללו את הסעיף הזה של מחיקת הערת אזהרה ודברים מהסוג הזה ולכן כיוון שהחוק כנראה הולך להיות רטרואקטיבי, צריך להסדיר את זה גם כלפי דיירים קיימים אצל חלקם לא כתוב הסעיף הזה.
<ענת מימון: תהיה הוראת מעבר שתסדיר את כל ההיבטים לגבי מה שהיה בעבר והכרחי כי זה חוק שאנחנו קובעים אותו עכשיו והוא יחול מכאן להבא.
<נגה רובינשטיין: אני לא בטוחה שזאת הוראת מעבר שמוגבלת בזמן.
<נגה רובינשטיין: יכול להיות שעניין הנאמן - - -
<ענת מימון: הוראת מעבר לא חייבת להיות מוגבלת בזמן.
<ענת מימון: הוראת מעבר קובעת הוראות עד שייכנסו לתחולה.
<דנה מליחי חקמון: משהו קטן טכני.
<דנה מליחי חקמון: מאחר שצוין נושא ייפוי הכוח, אני גם חושבת שזה מיותר, זה פרוצדורלי, אבל אם כן בוחרים להתייחס, נרצה להתייחס לכל המנגנון, מתי אפשר לעשות שימוש בייפוי הכוח, איזה מסמכים מביאים כדי להוכיח שבאמת העסקה הסתיימה והפיקדון חזר לדייר או ליורשיו.
עוזי לנדאו: אני רק אחזק את מה שאמרה יושבת ראש הועדה לגבי זה שתישקל האפשרות להוסיף את ה-60 אחוזים.
עוזי לנדאו: מבחינתנו זה צינור של אוויר.
עוזי לנדאו: אני רוצה לבקש עוד דבר.
עוזי לנדאו: תבחנו את המספר של 60 אחוזים.
עוזי לנדאו: הוא באמת מספר שמבטיח יותר את הדיירים.
עוזי לנדאו: מצד אחד אבל מן הצד השני הוא כובל יותר את ידינו באפשרות לפעול ולשפץ ולסדר את הבית.
טלי פלוסקוב: כל מה שאנחנו עושים, זה קצת מפריע לכם.
טלי פלוסקוב: אני מתנצלת אבל אין מה לעשות.
<קריאה: אם זה קצת – זה לא נורא.
<קריאה: אם זה הרבה – זה מציק.
עוזי לנדאו: האינטרס שלנו כאן
עוזי לנדאו: שמי שהוא מלכ"ר, זה אינטרס של הדיירים.
עוזי לנדאו: כך אנחנו מסתכלים על הדבר הזה.
טלי פלוסקוב: אני מאמינה שגם אתם רוצים לדאוג לדיירים שלכם.
טלי פלוסקוב: מהמקום הזה אנחנו יוצאים.
<דליה שוסטר: דייר בא וחותם אופציה, ברגע שאלה שבעה אחוזים או 70,000, צריך כבר לרשום לו משכנתה.
<דליה שוסטר: הרבה פעמים דייר נותן סכום ראשוני ועד שהוא נכנס ומשלים את יתרת התשלום, עוברים כמה חודשים ולפעמים הדייר חוזר בו.
<דליה שוסטר: חייב להיות כבר ייפוי כוח בידי המפעיל על מנת שאם קרה משהו בלתי צפוי, במיידית ניתן לבטל ולהחזיר את הכסף או להעביר אותו.
טלי פלוסקוב: הוא כבר חתם או לא חתם?
<דליה שוסטר: הוא חתם על חוזה והוא הפקיד סכום מסוים.
<דליה שוסטר: הוא עוד לא השים את כל יתרת התמורה.
<דליה שוסטר: צריך לרשום לו משכנתה אבל המשכנתה היא בעצם מוגבלת.
<דליה שוסטר: נרשמת לו משכנתה לא על מלוא התמורה אלא על חלקיות התמורה, אבל מה קורה?
<דליה שוסטר: הדייר חותם חוזה ואומר שהוא יבוא בעוד שלושה-ארבעה חודשים.
<דליה שוסטר: בינתיים חס ולילה יכול לקרות שדייר חלה, נפטר, מה קורה?
טלי פלוסקוב: יש מצב שהוא חותם היום ונכנס רק בעוד ארבעה חודשים?
<דליה שוסטר: בטח.
<דליה שוסטר: זה לא מהיום להיום.
<דליה שוסטר: זה לא מוצר שהולכים למכולת וקונים.
<דליה שוסטר: אם אין לנו ייפוי כוח, אתה לא יכול לבטל את המשכנתה כדי להכניס את הדירה לשיווק.
טלי פלוסקוב: היועצת המשפטית אומרת שבמועד החתימה הוא ימסור ייפוי כוח.
<ענת מימון: כמובן שזה כנגד השבת הכספים.
<גיל רובינשטיין: בעלים של רשת אחוזות רובינשטיין.
<גיל רובינשטיין: כל הדיירים כאן הם דיירים טובים שלי.
<גיל רובינשטיין: כל הסיבוכים שאנחנו מדברים עליהם, אם המשכנתה תהיה לטובת נאמן, אז אין בעיה של ייפויי כוח ואין בעיה שמקבלים 70 אלף שקלים ורושמים משכנתה ומוחקים משכנתה.
<גיל רובינשטיין: אף אחד כאן לא ציין את המצבים שפשוט החוק יכול לקבוע דברים ואנשים, כולל הדיירים וכולל הבעלים, דברים נופלים בין הכיסאות.
<גיל רובינשטיין: אם המשכנתה תהיה אישית לכל דייר, נגיע למצב של מימוש שיש מאות דיירים בעלי משכנתאות.
<גיל רובינשטיין: זה מאוד קשה לממש.
<גיל רובינשטיין: נגיע גם למצב שדיירים נפלו בין הכיסאות.
<גיל רובינשטיין: כולנו רוצים למנוע את זה.
<גיל רובינשטיין: לכן כל הסיבוכים שאתם מדברים - - -
טלי פלוסקוב: אמרנו שאנחנו כן נכניס את האופציה של נאמן.
<ענת מימון: עמוד 4, סעיף 27א.
<ענת מימון: 27א.
<ענת מימון: ועדת חריגים תוקם ועדת חריגם במשרד הרווחה, ויהיו בה ארבעה חברים כמפורט להלן (בסעיף זה – הוועדה): הממונה.
<ענת מימון: עובד משרד הרווחה בעל מומחיות בתחום החשבונאות והפיננסים שימנה השר.
<ענת מימון: עובד המועצה הלאומית לכלכלה שימנה ראש המועצה הלאומית לכלכלה.
<ענת מימון: הממונה ימנה לוועדה שני משקיפים, האחד נציג הגוף שמייצג את המספר הגדול ביותר של בתי דיור מוגן והשני נציג הגוף שמייצג את המספר הגדול ביותר של דיירים.
<קריאה: צריך לומר דיירי הדיור המוגן.
<קריאה: יש בתים שהם משולבים, שיש בהם גם וגם.
<ענת מימון: לדעתי זה מוגדר.
<ענת מימון: אנחנו נבדוק.
<ענת מימון: יש בחוק הגדרה של מה זה דייר וזה חל עליו.