GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רות דיין מדר: אני יכולה לשים ברהט מצלמה?
<רות דיין מדר: באמת.
יהודה גליק: אין ציפייה לזה.
מירב בן ארי: אין ציפייה.
מירב בן ארי: איפה כתובה האחריות שלהם לגבי השלט?
<רות דיין מדר: בסעיף 2(א).
<שמרית שקד: ברגע שאנחנו כותבים גן שעשועים לילדים הפתוח לציבור, בתוך התוספת המשמעות היא שחלות עליה כל הוראות החוק.
<שמרית שקד: כרגע אנחנו לא מתקנים את החוק ולכן אין לנו אפשרות להחליט שחלק מהוראות החוק יחולו וחלק מהוראות החוק לא יחולו.
מירב בן ארי: את מציעה?
<רות דיין מדר: כמו שעשיתם עם הגננות.
<שמרית שקד: אם אנחנו מכניסים את גן השעשועים לתוך התוספת, המשמעות היא שחלות החובות, הן החובות של השילוט שהיא אמרה שמבחינתה זה מקובל עליה, והן החובות של מחזיק מקום ציבורי כפי שפורטו כאן.
<שמרית שקד: זה אומר ככל שניתן למניעת עבירות ושיראו אדם כמי שמילא אחר הוראות אותו סעיף אם הוא פנה לאדם לחדול לעשן או נקט אמצעים סבירים כדי להבטיח מניעת עבירות וגם התלונן.
<רות דיין מדר: צריך לשנות את ההוראה כאשר מדובר על מקום פתוח.
מירב בן ארי: אני יודעת מה אתה רוצה להגיד אבל לא.
<רות דיין מדר: צריך לעשות סעיף בחוק הראשי שמחריג את הרשות המקומית ולתת לה הנחיות אחרות.
<עמוס האוזנר: להפך.
<עמוס האוזנר: הרשות המקומית אמורה גם לשלוח את הפקחים והיא גם - - -
<רות דיין מדר: בסדר, היא תשלח אבל לא מדובר.
<עמוס האוזנר: החובות האלה הן כפולות.
<רות דיין מדר: אבל הרשות המקומית לא נמצאת שם כדי לפנות לאותו אדם ולהגיד לו שיפסיק לעשן.
<אלעד שפר: עמותת אוויר נקי.
<אלעד שפר: הבעיה בסוג המקומות האל ההיא שאין בעל בית.
<אלעד שפר: אין בעל בית שנוכח במקום.
<אלעד שפר: יש מקום אחד ציבורי כזה שקיים וזאת תחנת אוטובוס מקורה ברחוב.
<אלעד שפר: אסור לעשן שם גם היום ואמנם אין אכיפה אבל אף אחד לא מגיש תביעות נגד רשויות מקומיות.
<קריאה: אתה אומר שאין תקדים לזה.
מירב בן ארי: אין תקדים.
<רות דיין מדר: חסרים תקדימים?
<אלעד שפר: אין תקדימים.
<אלעד שפר: זה קיים כבר כמה שנים טובות.
יהודה גליק: אפשר להשאיר את זה ואין שום חשש.
<רות דיין מדר: אם היית עובד רשות מקומית, לא היית רוצה שיפתחו נגדך תיק פלילי על זה שכמחזיק לא עשית את האמור עליך.
מירב בן ארי: בחוק יש מספיק הגנות.
<רות דיין מדר: איזה הגנות יש?
<רות דיין מדר: אין שום הגנה.
<רות דיין מדר: החוק הוא חוק מאוד ברור.
מירב בן ארי: נקט באמצעים סבירים.
<רות דיין מדר: זאת רק ההתחלה של הסעיף.
<רות דיין מדר: צריך להמשיך לקרוא את הסעיף ולראות מה הוא אומר.
מירב בן ארי: מה הוא אומר?
<שמרית שקד: התלונן בין בעצמו ובין באמצעות אחר מטעמו ובפני המפקח כמשמעותו.
<לילך וגנר: אבל הסעיף הזה לא רלוונטי.
<רות דיין מדר: אז תגידו שלרשות המקומית הוא לא רלוונטי.
<לילך וגנר: הסעיף היחיד שרלוונטי לרשות המקומית הוא סעיף 2א(א).
יהודה גליק: שילוט.
<לילך וגנר: סעיף (ב) לא רלוונטי.
<לילך וגנר: סעיף (ב) מדבר על מחזיק חלקי כי בין היתר נדרש שהוא יפנה לרשות המקומית.
<לילך וגנר: הרשות המקומית תפנה לעצמה?
<רות דיין מדר: יש מקומות בחוק שהרשות המקומית פונה לעצמה.
<לילך וגנר: חל עליה העיקרון שקבוע בסעיף (א), שהיא צריכה לעשות כל שניתן.
<לילך וגנר: זה מה שנדרש ממנה.
<לילך וגנר: ככל שניתן, זה במסגרת האמצעים והקצאת המשאבים שיש לה.
יהודה גליק: צודקת.
<שמרית שקד: יש עוד משהו ממש קטן.
<שמרית שקד: אותו תיקון בפרט 7 שמדבר על משרדי ממשלה, להחריג את בית המגורים הנמצא בטווח האמור.
<חגי לוין: למעט אזור, צריך להיות אזור מוגדר.
<חגי לוין: זה בדיוק כמו בסעיף 2(א).
<חגי לוין: הכוונה היא שזאת פינת עישון מוגדרת ספציפית ולכן צריך להוסיף את המילה מוגדר לאזור.
<קריאה: אולי תחום.
<חגי לוין: בסעיף 2(א) הגדרנו מה זה פינת עישון בבית חולים.
<שמרית שקד: אולי גם התיקון השני רלוונטי.
<שמרית שקד: הנמצא בטווח של לפחות עשרה מטרים מהכניסה או היציאה.
<שמרית שקד: אני חושבת שהערת הערה נכונה של אזור מוגדר, אז אני מציעה למשרד הבריאות אולי שאת אותו תיקון שעשינו שם, של לפחות עשרה מטרים לא מהכניסה או מהיציאה מהבניין אלא עשרה מטרים מהבניין.
<לילך וגנר: הערת נוסח לפרט 12.
<לילך וגנר: כתבתם במקום חדר או אולם יבוא מקום תחום.
<לילך וגנר: בעיני צריך להיות גם חדר, גם אולם וגם מקום תחום כדי שזה יהיה קוהרנטי עם התיקון שעשינו לסעיף הראשון.
<שמרית שקד: זאת אומרת, אחרי חדר או אולם יבוא מקום תחום.
<רות דיין מדר: גם למקום תחום אנחנו מבקשים הגדרה ברורה, מה זה תחום.
<רות דיין מדר: אנחנו מבקשים הגדרה לגבי הסוגיה של מקום תחום.
<רות דיין מדר: מה זה מקום תחום, מה נכנס בהגדרת החוק של תחום.
<שמרית שקד: מקום תחום שמשמש.
<שמרית שקד: רגע, אני אקרא את הסעיף.
<שמרית שקד: זה יהיה עכשיו חדר או אולם או מקום תחום פתוח לציבור המיועד לפעילות גופנית או לספורט לרבות מגרשי ספורט.
<רות דיין מדר: כל פעילות ספורט?
<רות דיין מדר: גם אם עושים הליכה בפארק בגני יהושע?
יהודה גליק: הוא לא תחום.
<רות דיין מדר: יכול להיות שיש שם אזורים תחומים.
<רות דיין מדר: ואם יש מתקני טניס שהם תחומים?
<רות דיין מדר: גם הם?
<רות דיין מדר: איך הרשות כבעלים תוכל לעשות את האחריות שלה?
מירב בן ארי: כמו עם גני השעשועים.
מירב בן ארי: כך במגרשי הטניס.
מירב בן ארי: אנחנו מצפים שאותם אנשים שנמצאים ינקטו אמצעים סבירים ואנחנו גם מצפים שמה שהם צריכים לעשות, יקרה.
מירב בן ארי: את יודעת, הוא נתן דוגמה מצוינת דווקא עם התחנות של האוטובוס, שגם שם יש היום את ההנחיה של החוק שאסור לעשן ועוד לא שמענו על מקרה שמישהו הלך ותבע את הרשות כי מישהו עישן לו בתחנה.
מירב בן ארי: אנחנו לא נצביע כי יש שני דברים.
מירב בן ארי: האחד, התרבות שיהודה ידבר עם אלאלוף.
מירב בן ארי: גם אני אדבר אתו ונראה איך פותרים את זה.
מירב בן ארי: יש לנו גם את הכנסת, שגם זה נושא שנשאר פתוח מהדיון הקודם.
יהודה גליק: השאלה היא כשאומרים משרדי ממשלה, האם זה כולל את בית הנשיא?
יהודה גליק: האם זה כולל את בתי המשפט?
יהודה גליק: האם זה כולל ביטוח לאומי?
יהודה גליק: אלה לא משרדי ממשלה.
יהודה גליק: ברגע שאת אומרת שאלה כל מוסדות הממשלה, אז כל מוסדות הממשלה כולל גם את הכנסת.
<שמרית שקד: כרגע לא.
יהודה גליק: למה משרדי ממשלה כן ובתי משפט לא?
יהודה גליק: למה בית הנשיא לא?
יהודה גליק: למה ביטוח לאומי לא?
יהודה גליק: כל הדברים האלה הם לא משרדי ממשלה.
יהודה גליק: אם אנחנו אומרים מוסדות ממשלה ולא משרדי ממשלה, אז כל המוסדות של המדינה.
<שמרית שקד: אתה אומר לא מוסדות ממשלה אלא מוסדות המדינה.
יהודה גליק: מוסדות המדינה.
יהודה גליק: אני אומר מוסדות המדינה.
יהודה גליק: אגב, היועץ המשפטי של הכנסת אמר לי שאם זה מה שיהיה כתוב - - -
מירב בן ארי: אנחנו הולכים עם היועץ המשפטי ליושב ראש הכנסת.
מירב בן ארי: אתה יודע את זה.
<חגי לוין: הערה אחת לסעיף 8.
<חגי לוין: סעיף חדש, 24.
<חגי לוין: שוב, אותו סעיף כמו 2(א) למעט אזור מוגדר.
<חגי לוין: פשוט למעט אזור מוגדר.
<חגי לוין: שהאזור יהיה מוגדר.
מירב בן ארי: אנחנו נעבור בכל מקום ונראה.
<חגי לוין: כיוון שאנחנו מדברים כאן בדיני נפשות, אני באמת שואל האם אפשר להצביע היום על נוסח מצומצם.
מירב בן ארי: לא, כי הכנסת בחוץ.
<אודי קלינר: אנחנו לא מתנגדים.
<אודי קלינר: כל המקומות שאמרתם, מבחינתנו - - -
יהודה גליק: אז מוסדות המדינה.
יהודה גליק: מה לגבי עירייה?
יהודה גליק: עיריית תל אביב.
יהודה גליק: מותר שם לעשן או אסור שם לעשן?
<לילך וגנר: אסור.
<לילך וגנר: זה נכנס למקומות עבודה.
יהודה גליק: מה ההבדל בין בית משפט לבין שירות התעסוקה?
יהודה גליק: למה במקום משרדי ממשלה לא לומר מוסדות המדינה?
<אודי קלינר: גם לזה אין לי התנגדות עקרונית לצורך העניין.
יהודה גליק: אנחנו יכולים לכתוב מוסדות המדינה?
יהודה גליק: אני רוצה לשמוע את התשובה.
<אודי קלינר: אין התנגדות.
מירב בן ארי: להם אין התנגדות.
מירב בן ארי: זה לא משרד הבריאות אלא זה משרד המשפטים.
מירב בן ארי: משרד המשפטים, שמעת את הדברים.
<לילך וגנר: אני צריכה לבדוק את זה, האם יש מונח כזה ומה הוא כולל.
מירב בן ארי: יהודה, היא תבדוק את העניין של מוסדות.
יהודה גליק: אין באמת הגיון שיש הבדל בין בית משפט לבין שירות התעסוקה.
מירב בן ארי: יהודה, אנחנו חייבים לסיים.
<עמוס האוזנר: גברתי, לגבי הוראת השעה.
<עמוס האוזנר: שלוש שנים זה המון זמן.
מירב בן ארי: הדיון מסתיים.
מירב בן ארי: יהודה, אתה תדבר עם יושב ראש הוועדה לגבי התרבות.
מירב בן ארי: גם אני אדבר אתו.
מירב בן ארי: גם נושא הכנסת נשאר פתוח וזה הולך ליושב ראש הכנסת.
מירב בן ארי: לגבי מוסדות המדינה, משרד המשפטים ייתן תשובה על המושג של מוסדות המדינה.
מירב בן ארי: כל שאר הנושאים סגורים.
מירב בן ארי: אנחנו נביא את זה בימים הקרובים.
אלי אלאלוף: היום ה-24 בינואר 2018, ח' בשבט התשע"ח, השעה 9:07 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: אנחנו ממשיכים בהצעת חוק הנכים (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 30), התשע"ז-2017.
אלי אלאלוף: יש הודעות?
אלי אלאלוף: שמעתי שאתם עושים דיונים ליליים ואולי אתם רוצים לעדכן אותנו בנושא ניידות ובדברים מסוג זה שהיו בדיונים ביניכם.
אלי אלאלוף: קיבלתי הודעה מהחברים שלי אבל אולי אתם רוצים לומר משהו רשמי.
<חזי משיטה: ראש אגף שיקום, משרד הביטחון.
<חזי משיטה: קיימנו ישיבה משותפת עם יושב ראש ארגון נכי צה"ל ועם כל יושבי ראש המחוזות, למעט רפי כהן.
<חזי משיטה: הנושא המרכזי שנדון שם הוא נושא הניידות.
<חזי משיטה: מכיוון שהעמדות שונות, בהסכמה בין שני הצדדים, הסכמנו להקים צוותים מצדם ומצדנו ולדון בעניין הזה.
<חזי משיטה: הצוותים התחילו לדון, כל אחד בתחומו, ולהכין את החומרים ואנחנו ניכנס לדיונים האלה במטרה לסיים את הנושא מהר ככל האפשר.
<חזי משיטה: אנחנו יודעים שיש לוחות זמנים שצריך לעמוד בהם ואני מקווה שעד סוף שבוע הבא נדע לאיזה כיוון הולך הנושא של הניידות בין שני הצדדים ונביא את זה לדיון נוסף בין היושב ראש לבין אגף שיקום.
<חזי משיטה: אם יהיה צורך, אנחנו נגיע למנכ"ל.
<חזי משיטה: אם יהיה צורך בהכרעה כי אין הסכמה בין הצדדים, נביא את זה לשולחן של מנכ"ל משרד הביטחון.
<חזי משיטה: יחד עם זאת, עלה נושא נוסף של רכב רפואי ארבע שנים או שלוש וחצי שנים בהתאם לשינוי שנעשה בגורן בהחלטת ממשלה.
<חזי משיטה: אנחנו נדון גם בעניין הזה למרות שבראייה ראשונית, יחד עם האוצר וגם עם משרד הביטחון, אנחנו חושבים שההחלטה שהתקבלה על ארבע שנים היא החלטה שנעשתה בהחלטת ממשלה אחרי שגורן ירד בדרישות די חשובות שהיו לארגון שביקש להוריד אותן כמו ירידה במספר הרכבים של הזכאים לרכב רפואי 1,600 סמ"ק והתקופה הייתה ארבע וחצי שנים ולא ארבע שנים.
<חזי משיטה: הפשרה שהייתה, והייתה גם מוסכמת, הייתה לארבע שנים עם הוויתורים שנעשו בגורן שכפי שאמרתי היו מרחיקי לכת מבחינת הנכים ולדעתי נעשה צעד גדול לקראתם בגורן בנושא הרכב, כפי שאני מבין את הדברים וכרגע זה עומד על ארבע שנים.
<חזי משיטה: אבל אנחנו נוציא בשבוע הקרוב מסמך מסודר, מתואם עם האוצר, עם אגף תקציבים במשרד הביטחון ואגף שיקום.
אלי אלאלוף: אני מזכיר שהפגרה היא במחצית מרץ.
אלי אלאלוף: הייתי רוצה לעשות הכול כדי לסיים את זה, אם אפשר, עד לפגרה למרות שיש לנו את חוק ההסדרים והוועדה שלנו נדרשת להרבה דיונים וגם הדיונים על התקציבים בצורה זו או אחרת ייפלו עלינו לדיון.
אלי אלאלוף: לכן, בבקשה, כמה שיותר מהר תסכמו ביניכם כמו שעשיתם כאן, בדיוני ביניים ביניכם, ותבואו אם אפשר עם הסכמות.
אלי אלאלוף: אני חושב שהיום ניידות, אני בטוח שזה מנוהל בצורה מסודרת עם הצמדות וכולי.
אלי אלאלוף: הפסיקו את זה?
אלי אלאלוף: רק אחד יתייחס.
אלי אלאלוף: אל תעשו מזה דיון כי זה לא הנושא המרכזי.
אלי אלאלוף: שלום לחברות שלי טלי פלוסקוב וענת ברקו.
<יעקב זכאי: על פי הוראת הרכב הרפואי, רכבי הניידות היו אמורים להיות צמודים לתעריף החשכ"ל שבכלל מיועד להחזר הוצאות נסיעה לעובדי מדינה.
אלי אלאלוף: ממתי היה צריך להיות צמוד?
<יעקב זכאי: ההוראה פורסמה ב-1 בינואר 2003.
<יעקב זכאי: לאורך כל התקופה, המועד האחרון בו החשכ"ל עדכן את התעריף שלו – שאגב, כשנגיע לדיון בנושא הזה, אני אסביר מדוע התעריף הזה בכלל לא מתאים לאחזקת רכב של נכים מפני שיש בו מרכיבים שבכלל לא קשורים לעלויות שהנכים צריכים לשאת בהם – התעריף הזה עודכן לאחרונה ביולי 2008 בסך הכול ב-12.9 אחוזים.
<יעקב זכאי: אני מזכיר שעלויות האחזקה של הרכב, גם עלויות הדלק, גם עלויות התיקונים והאחזקה האחרת בהתאם למדדים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, עלו בעשרות אחוזים.
<יעקב זכאי: למעשה ב-2012 מחיר הדלק יחסית למה שהיה ב-2003 עלה במאה אחוזים.
<יעל סלנט: איזה מדדים?
<יעל סלנט: על מה אתם מסתמכים?
<יעקב זכאי: על סמך המדדים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
<יעקב זכאי: ראשית, מחירי הדלק וגם מדד הדלק והשמנים.
<יעקב זכאי: יש שמה שנקרא מדד דלק ושמנים.
<יעל סלנט: אבל מדד הדלק והשמנים, אתם הסברתם שלא עלה.
<יעקב זכאי: אני רוצה להשלים את הדברים.
<יעקב זכאי: זאת השחיקה שהייתה בתעריפים לאורך השנים האלה.
<יעקב זכאי: זה הגיע אפילו לשחיקה של 98 אחוזים בהקשר של מדד הדלק והשמנים.
<יעקב זכאי: נדמה לי שבנובמבר 2016 או קצת מאוחר יותר עבר האגף - - -
אלי אלאלוף: אני רוצה להרוויח זמן, ברשותך.
אלי אלאלוף: אני מבין שהבעיה היא מורכבת אבל אני לא רוצה שהמשא ומתן על הנושא הזה יתקיים בוועדה.
<יעקב זכאי: אני רק רוצה להסביר.
אלי אלאלוף: מה שהתחלתם, תעשו את זה ביניכם.
אלי אלאלוף: אני שאלתי שאלה פשוטה והיא ממתי לא עודכנה.
אלי אלאלוף: אם לפי התאריכים שאני שומע, המועדים השונים שהייתה תזוזה כזו או החלטה כזאת זה עושה את העניין מאוד מורכב, אז אני מבקש שכמו שעשיתם, תמשיכו ותבואו עם נוסחה מוסכמת.
אלי אלאלוף: אם לא מוסכמת, לפחות שנוכל להתמודד אתה.
<יעקב זכאי: אדוני, אני לא חלק מהדיונים האלה, כך שאני לא יכול.
אלי אלאלוף: מי שמקיים את הדיון, יש לכם קבוצת ייצוג, יש לכם ארגון שמייצג אתכם.
ענת ברקו: אולי הם בכל זאת יכולים ללכת לקראתם כי כבר הייתה הליכה.
ענת ברקו: הם עושים את זה.
אלי אלאלוף: הם הסבירו לפני שהגעת שישבו על זה וימשיכו לשבת ביחד.
אלי אלאלוף: הם מינו צוות מקצועי כדי לעשות את זה.
אלי אלאלוף: אני חושב שזאת הדרך הנכונה.
אלי אלאלוף: תמשיכו ותעשו את זה.
אלי אלאלוף: תשתדלו להביא דברים מוסכמים ביניכם.
<רות פרמינגר: תוכל לקבוע לוח זמנים אדוני היושב ראש?
אלי אלאלוף: הייתי רוצה לסיים את כל החוק הזה עד לפגרה.
אלי אלאלוף: כל מה שנוכל לקדם, בבקשה.
אלי אלאלוף: יש עוד נושאים שאתם חושבים שתדברו ביניכם ותוכלו להגיע לסיכום, בבקשה.
<חזי משיטה: אדוני היושב ראש, משפט אחד.
<חזי משיטה: אני באמת לא הולך אחורה.
<חזי משיטה: הדיונים התקיימו.
<חזי משיטה: גם מה שאמר עורך דין קובי זכאי, אנחנו הצגנו את הדברים לגבי מדד דלקים ושמנים, לגבי מדד המחירים לצרכן ולגבי מדד עובדי מדינה.
<חזי משיטה: לא מצאנו, לפחות על השנים האחרונות, איזשהו משהו שהם לא קיבלו.
<חזי משיטה: העובדה שמדברת יותר מכל, הארגון בחר מדד שמן ודלקים בשנתיים האחרונות והמדד עלה ב-2017 בשלושה אחוזים ובמשכורת או בתגמולים של ינואר הם יקבלו את שלושת האחוזים.
<חזי משיטה: זאת אומרת, בפברואר הם יקבלו את התגמולים עם תוספת של שלושה אחוזים.
<חזי משיטה: אנחנו לא מתעלמים מהמדד.
<חזי משיטה: זה טייס אוטומטי.
אלי אלאלוף: אני לא פותח את זה.
אלי אלאלוף: הנושא הזה לא לדיון.
<רות פרמינגר: אדוני, רק שאלה קטנה.
<רות פרמינגר: אני רוצה לומר שאנחנו מאוד היינו שמחים כארגון נפגעי פעולות איבה להיות בתוך הדיון הזה שלהם.
אלי אלאלוף: אני לא יודע מה הסידור בעניין הזה.
אלי אלאלוף: אני מחזיר את זה לאגף השיקום שיעשה את הפעולה הנדרשת.
<רות פרמינגר: אני אפנה למשרד הביטחון.
אלי אלאלוף: אנחנו יכולים להמשיך?
ענת ברקו: אדוני היושב ראש, יש איזושהי הערה שאתה ביקשת שאני אעלה אותה מיד בתחילת הדיון ואני מצטערת, הייתי בדיון אחר ולכן איחרתי.
ענת ברקו: הנושא של החבר'ה מהקישון, הדור שקיבל את האור הירוק והדור שמספר אנשים בודדים שלא הוכרו.
ענת ברקו: אני מבקשת שהנושא יעלה בפניך בוועדה הקרובה.
ענת ברקו: יש כאן מישהו שמכיר את זה.
אלי אלאלוף: אני לא אמרתי בוועדה הקרובה.
ענת ברקו: תחליט מתי.
ענת ברקו: ביקשת שהנושא יעלה.
אלי אלאלוף: היות והנושא לא כלול בהצעת החוק הנוכחית, אני מציע שנדון בו בנפרד, בהצעת חוק נפרדת.
ענת ברקו: אני מבקשת שיהיה דיון בנושא של מסקנות ועדת שמגר אל מול ועדת שני וזה שנשארו כמה אנשים מחוץ להסכם ובסופו של דבר אנחנו רואים שהם הולכים ומתמעטים לצערנו הרב עקב מחלות שונות ומשונות.
ענת ברקו: אני מודה לך אדוני.
אלי אלאלוף: מקרה אחד בעיני הוא חשוב כמו כל המקרים.
אלי אלאלוף: אנחנו נדון בזה, אבל אמרתי, ביקשתי שיבדקו אם זה כלול בהצעת החוק הנוכחית וזה לא כלול.
אלי אלאלוף: לכן אני מציע שנעשה דיון במיוחד בנושא הזה כדי למצוא את הפתרונות הנדרשים לחברים.
<ערן יוסף: לבקשתך העברתי אליך מסמך שמתאר את כל ההיסטוריה של נושא ועדת שמגר.
<ערן יוסף: אם חברי הוועדה רוצים לקבל, יוכלו לקבל ממך.
אלי אלאלוף: בכל מקרה אנחנו נקיים דיון בעניין הזה אבל בנפרד מהחוק הזה.
ענת ברקו: גם ועדת שני או רק ועדת שמגר?
אלי אלאלוף: הכול, הכול, הכול.
אלי אלאלוף: הייתה לנו גם שיחה ראשונה או דיון ראשון בעניין.
<אבי חן: מחוז תל אביב, ארגון נכי צה"ל.
<אבי חן: רציתי לומר משהו בקשר לוועדות האלה שעומדות להתכנס.
<אבי חן: אני חושב שבמצב היום בארגון נכי צה"ל יש צורך שחוץ מהאנשים שיושבים שם, שזה רפי כהן, צמח והיושב ראש, יהיה נציג למחוז תל אביב, שזה עידן.
<אבי חן: הוא מייצג 22 אלף נכים ואני חושב שמן הראוי שיהיה נציג שלנו שם.
<אבי חן: יש לנו חילוקי דעות וזה לא סוד אבל בעניינים כאלה, כשזה הולך להיות לדורי דורות, אני חושב שחייבים להכניס את עידן לשם כדי שהוא יהיה בעניינים ויעזור לנו.
<אבי חן: אנחנו אתמול ראינו מסמך שהארגון הסכים לתזכיר הזה תמורת תמיכות של שלושים מיליון שקלים מאגף השיקום.
<אבי חן: אני רואה את זה בצורה הכי חמורה שיש.
אלי אלאלוף: אני רוצה לדון בדברים שיש בפני.
<אבי חן: עידן יוכל לשבת שם?
אלי אלאלוף: אתה יכול לתת לי לענות לך?
אלי אלאלוף: אני רוצה לדון רק בנושאים שהם לפנינו ולא בנושאים שאינם לפנינו.
<אבי חן: אבל מי ישב בוועדה?
אלי אלאלוף: תן לי לסיים את דבריי.
אלי אלאלוף: אני פונה באופן אישי לארגון הנכים.
אלי אלאלוף: תשקלו את האפשרות לצרף חברים נוספים במשא ומתן שלכם מול האגף, ובלי להגיד שמות.
אלי אלאלוף: לא אמרתי שמות.
אלי אלאלוף: שמענו שיש כאן שתי המלצות ובאופן אישי, ספונטנית, הייתי אומר שתעשו את זה אבל תעשו את זה בשיקולים שלכם.
אלי אלאלוף: אנחנו לא קובעים מי יצורף לוועדה.
אלי אלאלוף: יש כאן משא ומתן שהיה בין ארגון הנכים לבין האגף ואנחנו רוצים להשאיר את המתכונת הזאת.
אלי אלאלוף: האגף וארגון הגג ימצאו את הדרך לצרף חברים נוספים.
<חיים בר: בארגון נכי צה"ל יש ארגון ויש לו מוסדות וכל תזכיר חוק הנכים הזה עבר את כל התהליך של המוסדות, כולל הוועד הארצי של ארגון נכי צה"ל והוועידה.
<חיים בר: כל מי שיושב כאן היום, מנציגי הארגון המכהנים כיום, כל יושבי ראש המחוזות, הצביעו בעד זה.
<חיים בר: זה החוק.
<חיים בר: אלה הנהלים וכך אנחנו עובדים.
<חיים בר: אם צריך לשים מישהו באיזושהי ועדה, הלך לשם גם יושב ראש מחוז תל אביב והוא לא בקיא יותר ממישהו אחר כאן.
<חיים בר: אני מקבל את ההחלטה.
<חיים בר: אנחנו נחליט מי יהיה שם.
אלי אלאלוף: אני מבקש לשקול את בקשתי.
אלי אלאלוף: אני בעד להיכנס לנושא.
<יעל סלנט: אנחנו ממשיכים בסעיף 9כט.
<יעל סלנט: 9כט.
<יעל סלנט: נכה בעל דרגת נכות זמנית נכה שנקבעה לו דרגת נכות זמנית המזכה בזכאות נוספת לניידות לפי סימן זה, שדרגת הנכות הזמנית המזכה ברכב נקבעה לתקופה רציפה ובמועד מימוש הזכאות לרכב תוקף דרגת הנכות הזמנית הוא לתקופה שלא תפחת משישה חודשים, יקבל סיוע לרכישת רכב רפואי כמפורט להלן: נכה כאמור בפסקאות (1) ו-(2) שבסעיף 9כב, יקבל את הסיוע כמפורט באותן פסקאות ובלבד שדרגת הנכות הזמנית נקבעה לתקופה של 30 חודשים לפחות.
<יעל סלנט: על אף האמור בפסקה (1), נכה כאמור בפסקאות (1) ו-(2) שבסעיף 9כב, שדרגת נכותו בשל פגימות בגפיים תחתונות היא בין 35 אחוזים ל-49 אחוזים או שדרגת נכותו היא 60 אחוזים לפחות, יקבל סיוע לרכישת רכב בנפח מנוע שלא יעלה על 1,600 סמ"ק אם דרגת הנכות הזמנית נקבעה לתקופה של 12 חודשים לפחות.
<יעל סלנט: נכה כאמור בסעיף 9כב(3) שדרגת נכותו בשל פגימות בגפיים התחתונות היא 50 אחוזים לפחות, יקבל סיוע לרכישת רכב בנפח מנוע שלא יעלה על 1,800 סמ"ק, ואם לא יימצא רכב יציג בנפח מנוע 1,800 סמ"ק – לא יפחת מ-1,600 סמ"ק, ובלבד שדרגת הנכות הזמנית נקבעה לתקופה של 12 חודשים לפחות.
ענת ברקו: ואם דרגת הנכות היא פחות מ-12 חודשים, מה הם עושים?
<יעל סלנט: זה לפי הכללים.
<יעל סלנט: הם לא יהיו זכאים, ככל שזה סעיף הפגימה שלהם, מה שמשתקף ב-9כב(3).
<יעל סלנט: אולי תיכף נוכל לשמוע את הרציונל.
<יעל סלנט: נכה כאמור בסעיף 9כב(5) יקבל סיוע לרכישת רכב בנפח מנוע שלא יעלה על 2,000 סמ"ק, ואם לא יימצא רכב יציג בנפח מנוע 2,000 סמ"ק – לא יפחת מ-1,800 סמ"ק, ובלבד שדרגת הנכות הזמנית נקבעה לתקופה של 12 חודשים לפחות.
<יעל סלנט: שוב, גם כאן, ככל שההערות נוגעות ללא יפחת ולא יעלה, נדון בזה במרוכז עת תתקבל ההחלטה.
<יעל סלנט: נכה שקיבל סיוע לרכישת רכב רפואי לפי סעיף זה, יהיה זכאי לדמי ניידות לפי סעיף 9ל בהתאם לדרגת נכותו הזמנית, ויראו בה לעניין זה כאילו הייתה דרגת נכות קבועה.
<יעל סלנט: אולי לאור ההערה שנשמעה כאן מחברת הכנסת ענת ברקו, כדאי שתסבירו מה היה הרציונל בבסיס הסעיף הזה ולמה דווקא תקופות הזמנים האלה.
ענת ברקו: אני רוצה גם לומר מילה.
ענת ברקו: לפעמים עד שמתגבש הנזק, יש הליך שהוא ממושך לקביעת אחוזי נכות.
ענת ברקו: מה האנשים האלה יכולים לעשות?
<חזי משיטה: ההוראות הקיימות הן אלה שהקריאה יעל.
<חזי משיטה: כך אנחנו נוהגים.
<חזי משיטה: מהניסיון שיש באגף שיקום, הנכות הזמנית נקבעת ולשמחתי היא גם מוכיחה את עצמה.
<חזי משיטה: זאת אומרת, הערכה של הנכות ביציאה לדרך אם היא זמנית, בדרך כלל משתפרת ואנחנו נותנים את הרכב, כפי שנאמר כאן, בנכות זמנית בדרגה אחת פחות עם רמת הניידות שנגזרת מהנכות שנקבעה, גם אם היא זמנית.
<חזי משיטה: אני חושב שזה נוהג הוגן ונכון ואני אומר שוב, כשיש פציעה והנכות שלה היא זמנית, בדרך כלל יש השתפרות.
<חזי משיטה: אנחנו רואים את זה.
<חזי משיטה: אני נמצא זמן קצר באגף שיקום, שנה וזה זמן קצר יחסית לאנשים שעובדים שם, ואני חווה את העניין הזה, שהזמניות לנכים, לשמחתי, יורדת באחוזים ניכרים עם השתפרות במצבם של הפצועים.
ענת ברקו: מה טווח הזמן שאתה רואה בממוצע בין קביעת הנכות הזמנית לבין השיפור?
ענת ברקו: לצערנו יש גם החמרה.
<חזי משיטה: אני אתן לך שתי דוגמאות קיצון, מבלי לנקוב בשמות.
<חזי משיטה: פצועים משנת 2017-2016.
<חזי משיטה: באחד הייתה נכות מאוד גבוהה של מאה אחוזים, זמנית, והיא ירה לעשרות בודדות של אחוזים כי ההשתפרות הייתה דרמטית בחודשים ספורים.
<חזי משיטה: לעומת זאת הייתה תאונה קשה של נכות מאוד גבוהה שנקבעה לה דרגת זמניות של שלוש שנים ובשיקול נוסף, בגלל מצב המשפחה והנכה והידיעה והמומחים טענו שהמצב לא ישתנה, התכנסה הוועדה כדי לתת קביעות לנכות על מנת לא לפגוע בזכויות של הנכה כי המצב שלו הוא ברור רפואית שלא ישתנה.
<חזי משיטה: אני לא אתן את השמות ולא את הדוגמאות של הפציעות אבל אני נותן לך שתי דוגמאות קונקרטיות.
<אבנר גולן: יש לי בעיה עם הנוסח של סעיף (ב).
<אבנר גולן: תשלום דמי ניידות.
<אבנר גולן: תשלום דמי הניידות, זה לא קשור אם הנכה רוכש רכב או לא רוכש אותו.
<אבנר גולן: נכה שקיבל סיוע לרכישת רכב רפואי לפי סעיף זה, יהיה זכאי לדמי ניידות.
<אבנר גולן: דמי ניידות שמשולמים גם אם הנכה לא מממש רכב רפואי בפועל.
<אבנר גולן: אם הוא לא רוכש את הרכב.
<אבנר גולן: כאן מתנים את זה בכך שהוא יקבל את דמי הניידות.
<פזית תדהר: יש סעיף אחר.
<אבנר גולן: הסעיף הזה מתנה את מתן דמי הניידות בכך שהנכה ירכוש רכב.
<אבנר גולן: דמי הניידות משולמים גם אם הנכה אינו רוכש רכב, אינו מממש את הזכאות שלו.
<יעל סלנט: אולי אפשר להציע, כמו שעשינו במקומות אחרים.
<יעל סלנט: במקום לומר נכה שקיבל סיוע לרכישת רכב רפואי, נגיד נכה שזכאי לסיוע לרכישת רכב רפואי לפי סעיף זה.
<אבנר גולן: יקבל דמי ניידות, ללא קשר למימוש.
<יעל סלנט: אם הוא לא מימש את הזכאות והוא זכאי, למה שלא יקבל?
<פזית תדהר: לשכה משפטית, משרד הביטחון.
<פזית תדהר: יש הבדל.
<פזית תדהר: נכה שלא מממש את הזכאות שלו לרכב רפואי, מקבל את דמי הניידות ברמה הבסיסית שלהם ולא לפי דרגת הנכות כי הוא לא מימש רכב רפואי.
<פזית תדהר: אבנר, לשאלתך, בהמשך הפרק יש סעיף ספציפי שדן בסיטואציה הזאת שאתה מתאר של נכה שבחר שלא לממש את הזכאות שלו וכתוב שם הזכאות שלו לדמי ניידות ברמה הבסיסית.
אלי אלאלוף: למה את חושבת שההערה שלו לא מוצדקת?
<פזית תדהר: כי קיים סעיף נפרד שעוסק בנכה שלא מממש רכב רפואי וקובע שנכה כזה זכאי לדמי ניידות.
<יעקב זכאי: סעיף שגם הוא בעייתי.
<רות פרמינגר: אני רק רוצה להעלות איזה רעיון שיכול להיות שמישהו לא יממש כי לא יהיה לו כסף לרכוש ויש לו רכב במשפחה, וזה ישמש אותו כרכב רפואי ולכן בעיני זה רכב רפואי לכל דבר ועניין.
<רות פרמינגר: לכן הוא זכאי לדמי הניידות.
<יעקב זכאי: צריך להיות אינטרס של אגף השיקום שנכה שמחליט שהוא לא רוצה לקבל סיוע כספי מאגף השיקום כדי לרכוש רכב רפואי ורוצה להשתמש ברכב שלו או ברכב אחר, למה שהוא לא יקבל את דמי הניידות?
<יעקב זכאי: המוגבלת שלו לא השתנתה והיא לא תלויה בשאלה האם הוא מימש את הזכאות שלו לרכוש רכב על חשבון משרד הביטחון או לא.
<יעקב זכאי: למה שגם בדמי הניידות הוא יקופח?
<יעקב זכאי: לא מספיק שהוא בא לקראת האגף ולא משתמש בכספי הסיוע שלהם, אז גם דמי ניידות הוא לא יקבל כפי שמגיע לו?
<יעקב זכאי: המוגבלות שלו נשארה אותה מוגבלות.
<עידן קלימן: יושב ראש מחוז תל אביב, ארגון נכי צה"ל.
<עידן קלימן: ראשית, ברכות על הניצחון את מול בגביע המדינה.
אלי אלאלוף: זה היה מובן מאליו.
אלי אלאלוף: אחרי שהפסדנו אצלם בגמר לפני כמה שנים.
<עידן קלימן: הנקמה הגיעה.
<עידן קלימן: ברשותך אדוני אני רוצה לחזור אחורה לסעיף שחברת הכנסת ברקו העלתה, שהוא סעיף הרבה יותר חשוב מכפי שזה נראה.
<עידן קלימן: אני מדבר מניסיון.
<עידן קלימן: אני קלטתי פצועי מלחמת לבנון השנייה במחוז תל אביב.
<עידן קלימן: אחת הבעיות הגדולות ביותר הייתה מרגע הקליטה, אחוזי הנכות הזמניים במיוחד של החבר'ה הצעירים שהם סטודנטים, חבר'ה שהיו סטודנטים, שיצאו למלחמה וחזרו פצועים, ועל מנת שהם יוכלו להמשיך ולהגיע למרכזים האקדמאיים ולחזור לשיקום כמה שיותר מהר, הם נדרשו לרכבים.
<עידן קלימן: אחד המאפיינים של מלחמת לבנון השנייה היו פצועי גפיים תחתונות מרסיסים.
<עידן קלימן: הרבה מאוד פצועי גפיים.
<עידן קלימן: אני ניגשתי לרופא הראשי דאז, דוקטור דולפין, הוא קבע אתי פגישה בחג הפסח, ישבנו והוא אישר בתוקף ההוראה שהייתה בסמכותו כרופא ראשי לאשר על פי שיקול דעתו רכבים רפואיים, אם הוא חושב שאותו נכה יהיה מעל 30 אחוזים גפיים תחתונות.
<עידן קלימן: הוא אישר במעמד הפגישה שלנו עשרה רכבים לסטודנטים, לחיילים, וכל האישורים שהוא נתן התגלו במציאות, לצערי הרב, כנכונים.
<עידן קלימן: אותם אנשים באמת נשארו אחרי שלוש שנים עם נכויות קשות, אבל ההחלטה שהוא קיבל אפשרה להם לחזור מהר מאוד לספסל הלימודים.
<עידן קלימן: אני נתקל בזה לא פעם בעוולה הזאת כאשר נקבעים לאנשים 11 חודשים או 23 חודשים.
<עידן קלימן: אני חושב שחסר כאן סעיף, ואני כבר מציע לאדוני כי אדוני אוהב שגם מציעים לו הצעות אופרטיביות ולא רק פוסלות, שאומר שעל אף הנאמר, נתונה לרופא הראשי הסמכות במקרים יוצאי דופן לשקול הענקת רכב רפואי למרות הנכות הזמנית, אם הוא חושב שיש צורך בכך.
<קריאה: במסגרת ועדת החריגים?
<עידן קלימן: לא בוועדת חריגים.
אלי אלאלוף: אני מציע שאם הדברים שאתם רוצים להגיד נאמרו לפני כן, בואו נחסוך זמן.
אלי אלאלוף: אני מודיע לכם שהיום דקה לפני 11:00 אנחנו מתפזרים.
אלי אלאלוף: תחסכו בדברים כדי שנוכל להתקדם.
<נעים עזר: יושב ראש מחוז ירושלים, ארגון נכי צה"ל.
<נעים עזר: בהמשך לסעיף (א)(1), רשום שם שנקבעה לתקופה של 30 חודשים.
<נעים עזר: בהוראה הקודמת יש סעיף שאומר שלצורך קביעת הזכאות לרכב לתקופת נכות זמנית לנכים כאמור בסעיפים 32 ו-35, תובא במניין התקופה שמתאריך תחילת הנכות ועד לתאריך תום הנכות בפגימות המזכות ברכב רפואי.
<נעים עזר: זה נעלם מכאן.
<נעים עזר: אני חושב שהסעיף הזה מאוד מאוד חשוב לצורך הזכאות הזמנית וזה נעלם מהתזכיר.
<מאיר חלבי: ארגון נכי צה"ל.
<מאיר חלבי: אני רוצה לחדד את מה שאבנר אמר.
<מאיר חלבי: יש כאן פרדוכס גדול ואומר למה.
<מאיר חלבי: יש נכה שאין באפשרותו לרכוש רכב דרך משרד הביטחון.