GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אילן גילאון: אני מציע לכם כי זה נראה יותר שקוף ויותר טוב.
אילן גילאון: אני מציע לכם ללכת לכיוון כזה.
אילן גילאון: תציעו אתם את הצורה של מי שיהיה מבקר ואולי גם גורם אחד חיצוני.
אילן גילאון: אני חושב שוועד הורים ארצי או משהו כזה, זה בהחלט גורם שיכול להיות כאן.
<קריאה: בנוסף גם צריך דיווח.
<ערן טמיר: אתם כבר בדקתם את הנושא?
<ערן טמיר: אם יש לכם עמדה סגורה מטעם המשרד שלכם, תביאו אותה.
<אילן שי: אנחנו לא יכולים.
<אילן שי: אנחנו יכולים לחזור ולבדוק אבל אנחנו לא יכולים לאשר.
<אילן שי: המקבילה של ההשכלה הגבוהה ושל ההכשרה המקצועית זה להקים ועדה רשות המקומית.
<ערן טמיר: הכשרה מקצועית זה המשרד.
<ערן טמיר: הכשרה מקצועית זה כמו שהם מבקשים, זה המשרד.
<ערן טמיר: בהשכלה הגבוהה זה בתוך המוסד.
<אביבית ברקאי אהרונוף: זה נראה משהו לא שקוף.
אילן גילאון: גם אם זה מראית עין.
<אילן שי: למה זה לא שקוף?
אילן גילאון: אני אומר לך שגם אם זאת מראית עין, זה חשוב חינוכית.
<ערן טמיר: אולי נקרא לזה במקום ועדה, הכרעת ממונה במקרה של מחלוקת?
<ערן טמיר: אלה יהיו אותם אנשים אבל הוא יצטרך לקבל חוות דעת של מורשה או איש מקצוע.
<נתי ביאליסטוק כהן: כתוב לך שהוא רשאי.
<ערן טמיר: במקום רשאי, יצטרך.
<אילן שי: הם מוכנים, שיהיה חייב להתייעץ.
<ערן טמיר: וזה לא ערר.
<אילן שי: ההצעה שערן הציע.
אילן גילאון: אבל זה פותר את הבעיה של השקיפות?
<קריאה: ערן, אנחנו רוצים גם דיווח על מספר הבקשות שהוגשו ונדחו.
<אביבית ברקאי אהרונוף: זה לא ערר.
<אביבית ברקאי אהרונוף: אני מסכימה עם ערן אבל זה לגבי הרשות.
<אביבית ברקאי אהרונוף: השאלה מה לגבי הממונה.
<אביבית ברקאי אהרונוף: אני מסכימה עם ערן שזה עדיין לא ערר ואפשר אולי לשנות את השם הזה אבל זה גם נותן מענה רק לרשות.
<ערן טמיר: נשנה את השם.
<אביבית ברקאי אהרונוף: מה לגבי ההחלטה על הממונה?
<אביבית ברקאי אהרונוף: שלא תהיה בפני המנכ"ל.
<ערן טמיר: אם זה לא ערר, בכל זאת הוא אינסטנציה יותר גבוהה בתוך המשרד.
<קריאה: אז זה בירור.
<אביבית ברקאי אהרונוף: כשיש חובה להתייעץ עם אנשי מקצוע, זה כבר נשמע יותר טוב.
<אביבית ברקאי אהרונוף: השאלה מה קורה לגבי ההחלטה על הממונה.
<ערן טמיר: גם.
אילן גילאון: יש חובה של היוועצות עם אנשי מקצוע.
<אייל לב ארי: נשנה את זה מ-רשאי להיוועץ.
<אייל לב ארי: בשני החלקים יש חובת היוועצות.
<אביבית ברקאי אהרונוף: השאלה אם לא להוריד את זה.
<אביבית ברקאי אהרונוף: השאלה אם לא להוריד את המנכ"ל.
<קריאה: אנחנו רוצים דיווח לגבי הבקשות שהוגשו ונדחו.
אילן גילאון: אחרי שעה מסוימת אסור לי לדון ואנחנו צריכים לסיים את הישיבה.
<אביבית ברקאי אהרונוף: לגבי ספרי לימוד של ילדים עם עיוורון.
<אביבית ברקאי אהרונוף: אמרנו שזה יעוגן בגלל שכאן יש הסדר שונה לגבי שאר הילדים.
<אילן שי: הסכמנו להצהיר לפרוטוקול שאנחנו נמשיך את ההסדר עליו הסכמנו.
<אילן שי: ההסדר בבג"ץ ימשיך ולא נטען שהתקנות האלה ביטלו אותו.
<נתי ביאליסטוק כהן: בלי פג תוקף.
<אייל לב ארי: הנושא של הדיווח לוועדה.
<אילן שי: יש עוד דבר.
<אילן שי: לשנות בסעיף ההגדרות מ-הממונה ל-ממונה.
<אייל לב ארי: זה יהיה יותר מאדם אחד כי אלה תחומים שונים בתוך המשרד.
<אביבית ברקאי אהרונוף: ואתם מכניסים בעלי מקצוע?
<אביבית ברקאי אהרונוף: התייעצות עם בעלי מקצוע?
אילן גילאון: זאת הפשרה.
<אייל לב ארי: הדיווח לוועדה הוא סעיף שבעצם קיים בחוק עצמו.
<אייל לב ארי: זה בעצם בדיווח שהשר נותן לוועדה בנושא הנגישות.
<אייל לב ארי: אם יהיה צורך או בקשה של כמה בקשות הוגשו, כמה נדחו, כמה התקבלו – זה יכול להיות גם בדיווח שהוא מגיש לוועדה.
<בועז אחד העם: אנחנו ראינו בוועדה לשקיפות ממשלתית את התוצאות והדברים האלה נעדרים.
<בועז אחד העם: הם לא מדווחים.
אילן גילאון: אנחנו בודקים אם סיימנו ואז ננעל את הישיבה ונפתח את מליאת הוועדה.
אילן גילאון: כולם מוזמנים להצביע, אבל רק את הקול שלי סופרים.
<אביבית ברקאי אהרונוף: עוד דבר אחד בעקבות פנייה שהגיעה אלינו.
<אביבית ברקאי אהרונוף: ילד נרשם לבית ספר מסוים, היה צריך הנגשה.
<אביבית ברקאי אהרונוף: ההנגשה לא התחילה ובכלל לא הייתה בקשה למשרד החינוך.
<אביבית ברקאי אהרונוף: בינתיים הילד נרשם לבית ספר אחר כי שנת הלימודים התחילה.
<אביבית ברקאי אהרונוף: בית הספר שאמור היה להיות מונגש, לא יכול היה להגיש בקשה להנגשה מאחר והילד לא רשום שם.
<אביבית ברקאי אהרונוף: ביקשתי שיהיה איזשהו הסדר של הנגשה זמנית או אי תלות ברישום.
<אביבית ברקאי אהרונוף: הבעלות תהיה מחויבת בכל מקרה להנגיש את בית הספר למרות הילד לא רשום שם, אם הילד מיועד או מתכוון להגיע לשם.
אילן גילאון: הוא יצטרך להוכיח שהוא מיועד לשם.
<אביבית ברקאי אהרונוף: יכול להיות שיצטרך להוכיח ויכול להיות שצריך הסדר אחר, אבל צריך לתת לזה איזשהו מענה כי יש הורים שבינתיים חשוב להם שהילד יתחיל ללמוד ולא יישאר בבית בלי הנגשה.
אילן גילאון: זה גישור כזה.
<ערן טמיר: 5(ב)(1) לא פותר את הבעיה?
<ערן טמיר: הבעלות תבצע מיידית את התאמות הנגישות שניתן לבצע וכולי.
<אביבית ברקאי אהרונוף: לא ביצעה?
<נתי ביאליסטוק כהן: לא ביצעה, עברה על החוק.
<קריאה: יש סמכות אכיפה לנציגות.
<אביבית ברקאי אהרונוף: בינתיים הילד בבית.
<אביבית ברקאי אהרונוף: בינתיים הוא לומד בבית ספר אחר.
<נתי ביאליסטוק כהן: גם התאמה זמנית אפשר לא לבצע.
אילן גילאון: אפשר הכול לא לבצע.
אילן גילאון: היא רוצה לבצע.
<אביבית ברקאי אהרונוף: אני רוצה שהבעלות תהיה מחויבת עדיין לבצע למרות שהילד לא רשום שם.
<אביבית ברקאי אהרונוף: הוא רשום במוסד אחר.
אילן גילאון: למשרד החינוך יש את האמתלה כדי להתחיל בתהליך מימון של בית הספר הזה שהוא עוד לא רשום אליו.
<אביבית ברקאי אהרונוף: בינתיים משרד החינוך מסיע אותו שעה וחצי כל יום לבית ספר מרוחק יותר.
<ערן טמיר: למה הם לא יצטרכו לעשות לו את ההתאמות לפי (ב1)?
<אביבית ברקאי אהרונוף: הוא נרשם לבית ספר מסוים, הגיש בקשה להתאמות.
<אביבית ברקאי אהרונוף: בינתיים ההתאמות לא בוצעו.
<אביבית ברקאי אהרונוף: הוא הגיש בקשה לבית ספר אחר והוא לומד שם.
<אביבית ברקאי אהרונוף: למה שהבעלות הקודמת תהיה עדיין מחויבת להנגיש את בית הספר?
אילן גילאון: והוא לא מתכוון לחזור לבית הספר הקודם.
אילן גילאון: הוא רוצה להמשיך בבית הספר החדש.
<אביבית ברקאי אהרונוף: בוודאי שהוא מעוניין לחזור לבית הספר הקודם שלו אבל בית הספר הקודם שלו כבר לא מחויב להנגיש.
אילן גילאון: זאת אומרת שבית הספר בו הוא נמצא, שם יש הנגשה פרטנית.
אילן גילאון: אז מה עשינו?
אילן גילאון: יש לזה פתרון והוא להפסיק את ההנגשה הפרטנית.
<אביבית ברקאי אהרונוף: אתה נרשם לבית ספר ומגיש בקשה להנגשה פרטנית.
<ערן טמיר: אבל המעבר מראש מותנה בזה שהוא אמור לחזור לבית הספר הקודם שלו, המקורי אליו הוא נרשם.
אילן גילאון: עד איזו רמה ההנגשה הזמנית הזאת?
<ערן טמיר: אני לא רוצה הנגשה זמנית.
<קריאה: צריך לפתור את זה בנושא של הרישום ולא כאן.
<אביבית ברקאי אהרונוף: הבעלות עדיין מחויבת להנגיש למרות שהילד לא רשום שם.
אילן גילאון: אני רוצה לנעול את הדיון.
אילן גילאון: אני לא רואה איך אני מגשר על זה.
אלי אלאלוף: היום ה-17 בינואר 2018, א' בשבט התשע"ח, השעה 8:48 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: על סדר היום תקנות תרומת ביציות (תשלום פיצוי בשל פעולת שאיבת ביציות ותשלום אגרה בעד אישור רופא אחראי) (הוראת שעה) (תיקון) התשע"ח-2018.
אלי אלאלוף: מי רוצה להציג את הנושא החשוב והרגיש הזה?
<אביטל וינר אומן: בוקר טוב.
<אביטל וינר אומן: הלשכה המשפטית, משרד הבריאות.
<אביטל וינר אומן: תקנות תרומת ביציות נועדו להסדיר את תשלום הפיצוי לתורמת הביציות ואת גובה האגרה שנתרמת ביציות משלמת עבור אישור רופא אחראי שבעצם מאפשר לה לעבור את ההליך.
<אביטל וינר אומן: בתחילה, כאשר הבאנו לשולחן הוועדה את התקנות, אחרי פרסום החוק, סברו חברי הכנסת כי בגלל החדשנות של הנושא ראוי לקבוע את התקנות כהוראת שעה לשנה ולבדוק אחרי שנה את היישום של התקנות.
<אביטל וינר אומן: אחרי שנה, כאשר בדקנו את מספר התרומות, הוא היה בודד.
<אביטל וינר אומן: מנכ"ל משרד הבריאות דאז הגיע למסקנה שגובה הפיצוי לתורמת לא מספק.
<אביטל וינר אומן: בהתאם הכפלנו את גובה הפיצוי שעומד כיום על עשרים אלף שקלים.
<אביטל וינר אומן: בהתחלה הוא עמד על 10,000 שקלים.
<אביטל וינר אומן: באמת אחרי העלאת גובה הפיצוי, ראינו שמספר התרומות גדל.
<אביטל וינר אומן: היום מספר התרומות בשנה עומד על חמישים תרומות.
<אביטל וינר אומן: תרומות בדרך כלל נתרמות עד לשתי נתרמות.
<אביטל וינר אומן: זה אומר שיש כמאה, קצת יותר, נתרמות בשנה.
<אביטל וינר אומן: גובה הפיצוי כבר תקף מ-2013, העשרים אלף שקלים, ואנחנו חושבים שראוי להפוך את התקנות בשלב הזה לקבועות.
<אביטל וינר אומן: אנחנו רואים שהיישום מוצלח.
<אביטל וינר אומן: יש שביעות רצון של תורמות מההליך והן חוזרות לתרום פעם נוספת.
<אביטל וינר אומן: לכן ביקשנו, גם בגלל מורכבות ההליך, נדרשת כאן גם הסכמה של שר האוצר וגם אישור הוועדה.
<אביטל וינר אומן: כל פעם אנחנו מגיעים ברגע האחרון ואפילו אחרי הרגע האחרון להארכת תוקף התקנות ולכן חשבנו שנכון יהיה גם לטובת ההליך וכל הצדדים להליך להפוך את התקנות לקבועות.
<אביטל וינר אומן: בהתאם לבקשת יושב ראש הוועדה, בדקנו אפשרות לתת איזושהי עזרה במימון לתורמות שמקבלות גמלת הבטחת הכנסה, מעוטות יכולת.
<אביטל וינר אומן: לאחר שיחה ותיאום מול מנכ"ל משרד הבריאות הוחלט לאפשר את מתן ההנחה שהיא תהיה בגובה 3,000 שקלים.
<אביטל וינר אומן: אם נתרמת משלמת היום 10,000 שקלים עבור התרומה, משרד הבריאות משלים מימון מלכתחילה, מאז שהעלינו את גובה הפיצוי לעשרים אלף שקלים לא העלינו את גובה האגרה במקביל, וזה אומר שמשרד הבריאות מאז 2013 משלם עבור כל נתרמת 10,000 שקלים.
<אביטל וינר אומן: אנחנו נוסיף לנתרמות מעוטות יכולת 3,000 שקלים נוספים במימון ההליך.
<אביטל וינר אומן: ביקשנו שבגלל חדשנות ההנחה הזאת ובעצם אין לנו היום נתונים על מספר הנתרמות מעוטות היכולת כי זה משהו שלא נבדק עד עכשיו, אנחנו לא יודעים אם גובה ההנחה תתאים את הצרכים או לא תתאים אותם ולכן ביקשנו שהיא תיקבע כהוראת שעה כדי שנוכל בסופה להביא נתונים בפני יושב ראש הוועדה ולהחליט על הפיכתה לקבועה.
אלי אלאלוף: הוראת שעה לשנתיים.
<אביטל וינר אומן: לשנתיים.
<אביטל וינר אומן: עוד עניין של הרטרואקטיביות.
<אביטל וינר אומן: גם הפעם לצערנו אישור התקנות התעכב, אישור נוסח התקנות התעכב, והגענו למצב שתוקף התקנות פג ב-31 לדצמבר 2017.
<אביטל וינר אומן: נוצר כאן פער של קצת יותר משבועיים.
<אביטל וינר אומן: מבחינת הפיצוי, היו שתי תרומות בשבועיים האלה.
<אביטל וינר אומן: אנחנו מניחים שיש ארבע נתרמות, שתי תורמות וארבע נתרמות.
<אביטל וינר אומן: אנחנו כמובן לא רוצים לפגוע בתשלום של הפיצוי שהתורמות מקבלות.
<אביטל וינר אומן: אנחנו רוצים שהן יקבלו פיצוי למרות שהן עשו את ההליך בזמן שהתקנות פג תוקפן.
<אביטל וינר אומן: אנחנו לא מנענו את זה בגלל שהן כבר התחילו בתהליך, כי הן התחילו לקבל הורמונים כבר לפני ולא רצינו לעצור את ההליך.
<אביטל וינר אומן: לכן הוסכם שהתקנות יחולו רטרואקטיבית ויחולו ברציפות מאז שפג תוקפן אבל את האגרה של הנתרמת, אמנם החיוב הוא בסדר כי החיוב נוצר בעת קבלת אישור רופא אחראי ואותן נתרמות קיבלו את אישור הרופא האחראי לפני שתוקף התקנות פג ולכן אין בעיה מבחינת החיוב שהן חייבות בתשלום האגרה.
<אביטל וינר אומן: אבל מבחינת הגבייה של האגרה, לא גבינו מהן את האגרה בתקופה הזאת שהתקנות פגו תוקף, והסדרנו כאן בנוסח בתקנות אפשרות לגבות מהן את האגרה אחרי שהתקנות יחזרו להיות בתוקף, אחרי התאריך שהן יחזרו להיות בתוקף, על אף שבדרך כלל התשלום נגבה מהן בזמן הקצאת הביציות.
<יעל סלנט: רק נוסיף ונאמר שעבור אישור רופא שניתן בתקופה עד שהתקנות ייכנסו לתוקף, לא יהיה ניתן לגבות אגרה בעד אישור הרופא.
<אביטל וינר אומן: אנחנו נסדיר את זה.
<אביטל וינר אומן: אם ניתנו בתקופה הזאת שניים-שלושה אישורי רופא או מספר בודד של אישורי רופא אחראי, פשוט אנחנו נבקש לתת אישור רופא אחראי נוסף לאחר שהתקנות יחזרו להיות בתוקף ואז תיווצר עוד פעם חבות לשלם את האגרה כי היא הכרחית בשביל ביצוע ההליך.
אלי אלאלוף: מי עוד החברים שהגיעו?
<יוסף פולסקי: אנחנו מהביטוח הלאומי.
<יוסף פולסקי: נתבקשנו על ידי הוועדה להתייצב והתייצבנו.
אלי אלאלוף: יפה להיות ממושמע.
אלי אלאלוף: דווקא הנושא אמור לעניין אתכם.
<יוסף פולסקי: הוא מעניין אותנו מאוד.
<יוסף פולסקי: ברמת התקנות, העמדה שלנו לא כל כך נדרשת.
אלי אלאלוף: נדרשת העמדה האנושית שלכם.
אלי אלאלוף: אני שמח שיש כאן השתתפות משמעותית של המשרד.
אלי אלאלוף: יש לי בקנה עוד בקשה אחת.
אלי אלאלוף: כל נושא התשלומים של האמבולנסים.
אלי אלאלוף: לחלק מהנשים אין את הכסף, את ה-800 שקלים שמראש מבקשים ממגן דוד אדום להסעה לבית החולים.
אלי אלאלוף: לכן אנשים בעלי הכנסה נמוכה מעדיפים לסבול לא לצאת לבית החולים.
אלי אלאלוף: לכן ביקשתי גם הפעם ממנכ"ל המשרד לחשוב על זה.
אלי אלאלוף: אני חושב שכדאי שתיקחו את זה בחשבון גם במשרד המשפטים.
אלי אלאלוף: כאשר יש דרישה אוניברסלית לתשלום, חייבים להחריג את האנשים שהם בהבטחת הכנסה.
אלי אלאלוף: זה ברור שרמת ההכנסה שלהם היום היא 2,300 שקלים במקסימום, לפעמים עם שני ילדים, וזה לא מספיק.
אלי אלאלוף: מכירים בשני ילדים במקסימום ואם יש להם יותר, שאלוהים יעזור לטפל בהם.
אלי אלאלוף: אני חושב שכדאי שתיקחו את זה בחשבון כי כל עוד אני כאן, תהיה דרישה ואם לא תהיה הסכמה, יהיה תכתיב.
אלי אלאלוף: לא נעים להגיד, אבל מי שמחפש טיפת צדק, אולי בדברים האלה נוכל לעשות כי כאן זאת זכות לאימהות והזכות לאימהות לא ניתנת רק למי שיש את האמצעים הנדרשים.
אלי אלאלוף: לכן אני מאוד מודה לכם על הנכונות.
אלי אלאלוף: כדאי שבאמת במשרד המשפטים תתחילו לחשוב על זה בצורה, כמו שאתם אוהבים לומר, בדברים שבולמים רוחבית, בדברים החיוביים האלה, שיהיה גם רוחבי.
<שי סומך: בדרך כלל כאשר מכניסים מקבלי גמלת הבטחת הכנסה, מכניסים גם את מי שמקבלות תשלום לפי חוק המזונות.
<שי סומך: אני לא יודע אם בפועל יהיו נשים כאלה.
אלי אלאלוף: חוק המזונות הוא לא תמיד לחלשים ביותר.
אלי אלאלוף: יש גם, ודאי.
<שי סומך: תשלום מהביטוח הלאומי לפי חוק המזונות.
<אביטל וינר אומן: הסוגיה הזאת לא עלתה אצלנו.
<אביטל וינר אומן: אני מוכנה שנאשר את שני הדברים ולחזור לבחון את זה.
<אביטל וינר אומן: אם אין בעיה מבחינת המנכ"ל, נוסיף את זה.
<יעל סלנט: אם הוועדה מאשרת, זה קצת בעיה.
<יעל סלנט: אם הוועדה מאשרת עם, אתם לא יכולים אחר כך בפרסום להחליט שאתם מורידים את זה.
<יעל סלנט: הוועדה לא מאשרת על תנאי.
<יעל סלנט: השאלה אם זה משהו שאת יכולה לבדוק בשתיים-שלוש דקות הקרובות.
<אביטל וינר אומן: אני יכולה.
<אביטל וינר אומן: אני יכלה לצאת ולבדוק את זה או לומר שאנחנו נפרש את זה וניתן גם לנשים.
אלי אלאלוף: אפשר להביא את זה במועד אחר.
אלי אלאלוף: התוספת של שי מאוד חשובה.
אלי אלאלוף: אני הייתי עושה את זה במועד אחר.
אלי אלאלוף: תבקשו, נתקן.
<אביטל וינר אומן: בסדר.
אלי אלאלוף: כדי שנקבל החלטה.
<אביטל וינר אומן: אם באמת מדבר בדיוק באותה אוכלוסייה, אני אביא לידיעת המנכ"ל.
אלי אלאלוף: המזונות, זאת לא אותה אוכלוסייה.
<אביטל וינר אומן: זה דבר שנמסר לי עכשיו, דבר לפני הישיבה, כך שלא שקלנו ולא בדקנו האם זאת בדיוק אותה אוכלוסייה.
אלי אלאלוף: אני מציע שתעשו בדיקה ותחזרו.
אלי אלאלוף: לתקן בכיוון הזה, זאת תמיד שמחה.
<יעל סלנט: לאשר רק לגבי הבטחת הכנסה.
אלי אלאלוף: זה הסיכום שלי עם המנכ"ל ונכבד אותו.
<יעל סלנט: תעדכנו את הוועדה ככל שיש צורך להוסיף.
<יעל סלנט: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 43, 47 ו-49 לחוק תרומת ביציות, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה – תיקון השם בשמן של תקנות תרומת ביציות (תשלום פיצוי בעד פעולת שאיבת ביציות ותשלום אגרה בעד אישור רופא אחראי) (הוראת שעה) (התשע"ב-2012) (להלן – התקנות העיקריות), המלים "הוראת שעה" יימחקו.
<יעל סלנט: בתקנה 2 לתקנות העיקריות, בתקנת משנה (ב), במקום "בתקנת משנה (א)" יבוא "בתקנה זו".
<יעל סלנט: ביטול תקנה 9 תקנה 9 לתקנות העיקריות – בטלה.
<יעל סלנט: תחילה והוראת מעבר תחילתן של תקנות אלה ביום י"ד בטבת התשע"ח (1 בינואר 2018) (להלן – יום התחילה), ואולם לא תיגבה אגרה לפי תקנה 2 לתקנות העיקריות בעד אישור רופא אחראי שניתן בתקופה שמיום י"ד בטבת התשע"ח (1 בינואר 2018) ועד יום פרסומן של תקנות אלה.
<יעל סלנט: כלומר, כל התקנות יחולו באופן רטרואקטיבי מה-1 בינואר 2018 ברצף מהתקופה הקודמת.
<יעל סלנט: כפי שנאמר כאן, לא ניתן יהיה לגבות אגרה על אישור רופא שניתן בתקופה שהתקנות לא היו בתוקף.
<יעל סלנט: קרי, מה-1 בינואר עד יום הפרסום.
<יעל סלנט: לכן הוועדה קוראת לכם להזדרז עם הפרסום כדי לא לעכב את הכניסה לתוקף של התקנות, של האפשרות שלכם לגבות אגרה.
<יעל סלנט: ניתן אישור רופא אחראי על השתלת ביציות בגופה של נתרמת לפני יום י"ג בטבת התשע"ח (31 בדצמבר) והמועד לתשלום האגרה לפי תקנה 2 לתקנות העיקריות חל בתקופה שבין יום י"א בטבת התשע"ח (1 בינואר 2018) לבין יום פרסומן של תקנות אלה, תשולם האגרה כאמור בתקנה 2 לתקנות העיקריות כנוסחן ערב יום התחילה אף אם בוצעה כבר ההשתלה.
<יעל סלנט: דיברנו על עניין מועד התשלום.
<יעל סלנט: מועד התשלום אמור להיות בדרך כלל לפני ההליך.
<יעל סלנט: אנחנו אומרים שאם המועד הזה חל בתוך התקופה בה התקנות לא היו בתוקף, מועד התשלום יוכל להיות גם אם הפעולה כבר בוצעה.
<יעל סלנט: הוראת שעה הוראת שעה מתייחסת לתשלום המופחת של מקבלות הבטחת הכנסה.
<יעל סלנט: החל מיום התחילה ועד ליום י"ג בטבת התשע"ט (31 בדצמבר 2019) יקראו את תקנה 2 לתקנות העיקריות כך שאחרי תקנת משנה (א) יבוא – (א1) על אף האמור בתקנת משנה (א) – שאומרת שכל נתרמת צריכה לשלם 10,000 שקלים – סכום האגרה בעד אישור רופא אחראי להשתלת ביציות בגופה של נתרמת המקבלת הבטחת הכנסה יהיה 7,000 שקלים חדשים ובלבד שהנתרמת מסרה לבית החולים אישור מהמוסד לביטוח לאומי על קבלת גמלת הבטחת הכנסה.
<יעל סלנט: בתקנה זו, גמלת הבטחת הכנסה, גמלה לפי חוק הבטחת הכנסה התשמ"א-1980.
<יעל סלנט: דיווח לכנסת ביקשנו להוסיף הוראה שכורכת את הוראת השעה עם צורך לדווח לכנסת על כמה נתרמות שמקבלות הבטחת הכנסה היו כדי שהכנסת תוכל לבחון במידת הצורך את הארכת הוראת השעה ואף הפיכתה להוראת קבע.
<יעל סלנט: המנהל ימסור לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת עד יום כ"ח בסיון התשע"ט (1 ביולי 2019) דיווח על מספר הנתרמות המקבלות גמלת הבטחת הכנסה ששילמו אגרה לפי תקנה 2(א1) לתקנות העיקריות כנוסחה בתקנת 5 לתקנות אלה מיום התחילה ועד מועד הדיווח.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור תקנות תרומת ביציות (תשלום פיצוי בשל פעולת שאיבת ביציות ותשלום אגרה בעד אישור רופא אחראי) (הוראת שעה) (תיקון) התשע"ח-2018?
אלי אלאלוף: היום ה-23 בינואר 2018, ז' בשבט התשע"ח, השעה 11:36 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: אנחנו היום מתכנסים במסגרת ציון יום השואה הבינלאומי, יום שלשמחתי – אם אפשר לומר כך – הוא יום שמצוין בכל העולם כולל במוסדות האו"מ שלא תמיד יודעים לכבד אותנו.
אלי אלאלוף: רצינו לדון היום גם בחוק שהעברנו לפני כשנה לפיצוי ניצולי השואה ועל פי בקשת החברים אנחנו רוצים לדון בהצעה לסדר היום בנושא סחיטה, רדיפה והפחדה של ניצולי שואה מצד עורכי דין.
אלי אלאלוף: הוגשה תלונה ספציפית נגד עורך דין ידיד ועל סמך זה יש לנו גם דוח של הרשות לזכויות ניצולי שואה במשרד האוצר.
אלי אלאלוף: הדוח מונח בפניכם.
אלי אלאלוף: אני חייב לציין שזה היה ברור שיגיע אלינו דוח כזה כי עורך דין ידיד ידע לכל אורך חקיקת החוק להתנגד לחוק.
אלי אלאלוף: לפתע פתאום היום הוא לא מרגיש טוב, הוא לא כאן והוא מבקש מלוביסט לייצג אותו.
אלי אלאלוף: העיקרון בכנסת הוא שלוביסט שלא בא בליווי המזמין אותו לתת את השירות, הוא לא יקבל רשות דיבור.
אלי אלאלוף: שיהיה ברור, בצורה חד משמעית.
<רוני רימון: אדוני היושב ראש, אני הלוביסט ואני מבקש לומר דבר אחד כדי לשכנע אותך.
אלי אלאלוף: אם תקבל את רשות הדיבור, תוכל לומר.
<רוני רימון: תודה רבה לך, אני מודה לך.
אלי אלאלוף: אני חייב לציין שלפי הדוח של הרשות לניצולי שואה, אנחנו רואים סכומים מטורפים שנלקחו מאנשים קשי יום שסוף סוף המדינה נזכרה שמגיע להם פיצוי.
אלי אלאלוף: מדובר במיליוני שקלים.
אלי אלאלוף: עשיתי את החשבון באופן אישי.
אלי אלאלוף: עד 8,000 מטופלים אצל אותו עורך דין שמעכשיו אני לא אקרא לו בשמו כי לא מגיע לו.
אלי אלאלוף: סכומי עתק שנלקחו ומדובר בסכומים קטנים שמקבלים אנשים שכל אגורה חשובה להם.
אלי אלאלוף: אחרי שהמדינה מצאה לנכון לתקן את החוקים שלה ולפצות את ניצולי השואה שסבלו במדינות עירק, אלג'יר ומרוקו, לוקחים מהם סכומים למרות שניתנו כאן בדיון סכומים מדויקים אותם מותר לקחת.
אלי אלאלוף: אני גם קורא ללשכת עורכי הדין שהייתה חלק מעיצוב החוק הזה לומר לנו מה היא עשתה כדי שתופעה של מישהו שנושא בשם עורך דין לא יכול להשתולל כך לגבי אזרחים פשוטים.
אלי אלאלוף: פשוט מבחינת מצפון, לא היה לי דיון כל כך נוראי כמו הדיון שאני אמור לנהל אותו היום.
אלי אלאלוף: מראש אני מתנצל אם אני לא אהיה רחמן ולא אבין כל רמז של מישהו שמנסה להצדיק מהלך כה חמור.
אלי אלאלוף: אני מחפש את כל הדרכים להביא לדין את מי שניצל חולשת השלטון, חולשת החוק וחולשה כלשהי כדי לסחוט סכומים מטורפים של מיליוני שקלים מאזרחים פשוטים.
אלי אלאלוף: אני באמת מודה לרשות לזכויות ניצולי שואה על העבודה המפורשת והמפורטת שעשתה והביאה לנו את הנתונים לפני הדיון הזה.
אלי אלאלוף: היות ויש כאן הצעה לסדר יום, אני מבקש מראשון המופיעים בהצעה, ידידי איציק שמולי, לפתוח.
<רוני רימון: אדוני היושב ראש, אני רוצה לבקש להתייחס.
<רוני רימון: אני רוצה לבקש אותה.
אלי אלאלוף: אני מודיע לך, לא תקבל רשות דיבור.
<רוני רימון: אני מבקש רק רשות לנמק למה אני חושב שמותר לי לדבר.
אלי אלאלוף: כשתורך יגיע, אם יגיע, אני אתן לך את רשות הדיבור.
אלי אלאלוף: אין לי שום דבר אישי נגד האדון.
<רוני רימון: אני יודע.
אלי אלאלוף: יש לי את מלוא ההערכה האישית אליך.
<רוני רימון: תודה רבה.
<רוני רימון: אני מבקש הזדמנות לנמק למה ראוי לתת לי זכות דיבור.
<רוני רימון: תודה.
איציק שמולי: אני רוצה להודות לך גם על הקביעה של הדיון אבל בכלל אדוני היושב ראש על העובדה שהנושא של ניצולי השואה מצוי ונוכח על סדר יומה של הוועדה.
איציק שמולי: זו הזדמנות טובה גם להגיד מילה טובה גם לחבריי אלעזר שטרן ודב חנין שמובילים את השדולה למען ניצולי השואה, לרשות לניצולי השואה ולכל העוסקים במלאכה.
איציק שמולי: אדוני היושב ראש, אתה היטבת לתאר.
איציק שמולי: המדינה במקרה של יוצאי עירק, אלג'יר ומרוקו, אי אפשר לומר שהיא עשתה צדק כי הצדק הוא גם כן חלקי במקרה הזה.
איציק שמולי: הרי את העוולות הקשות ביותר שעושה עד היום המדינה היא העובדה שהיא לוקחת את ניצולי השואה ועדיין מחלקת אותם לקבוצות ולתתי קבוצות ולא תמיד על פי קריטריונים רלוונטיים.
איציק שמולי: אבל נניח את זה רגע בצד.
איציק שמולי: במקרה של הקבוצות הללו ההחלטה הגיעה מאוחר.
איציק שמולי: אני אמרתי כאן בדיון בהליך חקיקת החוק שכנראה שגם לעורכי הדין ולמי שעשה מלאכה מוקדמת הייתה יד בעניין הזה וכנראה שגם להם הייתה תרומה בדחיפת ההחלטה.
איציק שמולי: משכך, קבעה הוועדה הזאת בראשותך אדוני היושב ראש, וגם צריך לציין את עבודתו של חבר הכנסת סגן השר איציק כהן, קבעה סכומים מקסימליים, כמה ניתן לגבות מניצולי שואה בגין ההחלטה המינהלית שאותה קיבלה הממשלה.
איציק שמולי: מה שקורה מאז זה שאותם עורכי דין פשוט יצאו למסע ציד שיש בו גם תחכום, גם איומים, גם הפחדות.
איציק שמולי: אני יודע שכאשר אני מקבל מכתב מעורך דין איך להתמודד אתו.
איציק שמולי: אדוני היושב ראש, ניצול שואה שמקבל מכתב מעורך דין, אתה יודע מה קורה לו?
איציק שמולי: ככה.
איציק שמולי: הוא לא יכול לישון בלילה ועורכי הדין יודעים את זה.
איציק שמולי: הם יודעים את זה ולכן הם ממשיכים לשלוח את המכתבים האלה.
איציק שמולי: לא זו בלבד שהכנסת פעם אחרי פעם אחרי פעם דוחה ודוחה בשאט נפש את ההתנהגות הנלוזה והנפסדת הזאת של להלך אימים על ניצולי שואה, גם בית המשפט עשה את זה.
איציק שמולי: בית המשפט בחודש אוגוסט האחרון דחה על הסף את הקביעה שסכומי שכר הטרחה שקבעה הכנסת בוועדה בראשותך אדוני היושב ראש, הם סכומים שהם לא הוגנים.
איציק שמולי: דחה את הדבר הזה בית המשפט.
איציק שמולי: מה עשה עורך דין ידיד?
איציק שמולי: שלח עוד פעם אלפי מכתבים לניצולי שואה והפעם עם איום חדש:
איציק שמולי: אם אתם לא רוצים להיות חלק מהתביעה החדשה שאני מגיש לבית המשפט בערעור, כדאי שתשלמו כאן ועכשיו.
איציק שמולי: זו התנהגות נפסדת.
איציק שמולי: זו התנהגות נלוזה.
איציק שמולי: הוגשה תלונה במשטרה, תלונה שמטופלת בימים האלה במרחב תל אביב.
איציק שמולי: אבל אדוני היושב ראש, כמו בהקשר הכללי של ניצולי השואה, הזמן כאן משחק לרעתנו.
איציק שמולי: אנחנו באמת נמצאים במצב – אני מדבר עם עפרה כמעט על בסיס שבועי – של עוד פנייה ועוד פנייה ועוד ניצול שואה שבוכה ועוד אחד שלא יודע מה לעשות.
איציק שמולי: אנשים מתקשרים, בוכים בטלפון, אומרים לנו שהם לא רוצים ללכת לעולמנו ולהשאיר אחרינו חובות ותביעות פתוחות.
איציק שמולי: מהטעם הזה עורכי הדין מצליחים לקבל שלא בצדק את הכספים הללו.
איציק שמולי: המחוקק קבע מה מגיע ומה לא מגיע ובסכומים שקבע המחוקק הוא הביא לידי ביטוי את הכרתו בכך שיש לגורמים הללו, לעורכי הדין, גם יד כנראה בהחלטה שהתקבלה בממשלה וזהו.
איציק שמולי: קבע המחוקק מה מגיע וזהו, ואסור לגבות יותר מזה.
איציק שמולי: מי שהיום בשנת 2018 ממשיך לעשות את הונו ולעשות את הצלחתו על גבם הרצוץ והכואב ממילא של ניצולי השואה, צריך להתבייש.
איציק שמולי: הבקשה שלי אדוני היושב ראש מגורמי המקצוע בממשלה, תגידו לנו מה עוד אפשר לעשות.
איציק שמולי: תגידו לנו מה לעשות, מה לחוקק, לאיזה חוקר במשטרה ללכת, תגידו לנו מה לעשות.
איציק שמולי: אנחנו אובדי עצות.
איציק שמולי: אנחנו רוצים לעזור.
איציק שמולי: אני חושב שבהקשר הזה כל הכנסת כולה מקיר לקיר תתייצב להגן על ניצולי השואה אבל לא אנחנו יכולים ללכת לעורכי הדין ולעצור אותם.
<קריאה: אומרים דברים על אדם שאיננו כאן.
<קריאה: כנסת ישראל במרדף אחרי עורך דין ספציפי מחוקקת חוק נגד כל עורכי הדין.
איציק שמולי: הלוואי ואותה מוטיבציה תהיה אצלך בהגנה על ניצולי השואה במקום על עורך דין ידיד.
איציק שמולי: אני כולל גם אותך בהאשמות.
איציק שמולי: לא רק את עורך דין ידיד כי את עשית את אותו הדבר.
איציק שמולי: עכשיו את יכולה להירגע.
איציק שמולי: תתביישי את.
איציק שמולי: תמשיכי לגזול מניצולי שואה.
לאה פדידה: מה זה תתבייש לך?
לאה פדידה: באיזו שפה היא מדברת לחבר כנסת?
<קריאה: תלונה אחת לא הוגשה נגדי.
אלי אלאלוף: גברת, אני מזהיר רק פעם אחת ולא שתיים.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת אלעזר שטרן שגם הוא בין מזמיני הדיון המהיר, בבקשה.
אלעזר שטרן: אדוני היושב ראש, תודה.
אלעזר שטרן: אני חושב שאני יושב כאן בכל מיני דיונים ואני שמעתי אותך ושמעתי את חברי איציק שמולי.
אלעזר שטרן: אני לא ראיתי הרבה פעמים עצב כזה וכאב כזה בדברים האלה.
אלעזר שטרן: אני אומר את האמת, אנחנו מדברים כאן על יוצאי מרוקו ועירק - - -
אלעזר שטרן: תכף אני אגיד.
אלעזר שטרן: אני חושב שהכנסת עם משרד המשפטים בשלבים מסוימים, עם היועץ המשפטי של הכנסת, בחקיקה הזאת של הגבלת שכר עורכי הדין, פעם ראשונה שאני מכיר, עשו חוק רטרואקטיבי.
אלעזר שטרן: זה משהו שלא קורה.
אלעזר שטרן: הסיבה להליך החריג הזה היא באמת גודל העוול.
אלעזר שטרן: בדרך כלל מדובר על אותם עורכי דין שמתעסקים במקצוע הזה שנים, אני חושב שמהרגע שהם הבינו את רוח המחוקק שמבטאת כאב של הניצולים, היו צריכים להגיד שמעכשיו הניצולים שפונים אלינו – חינם.
אלעזר שטרן: כך אני חושב.
אלעזר שטרן: הם את שלהם עשו כבר ואם המדינה לא הצליחה להיכנס באותם מקומות וללכת לאותם ניצולים ולשכנע אותם שיש כתובת עכשיו, שהמשרדים האלה ימצאו להם עיסוקים אחרים אלא אם כן הם רוצים – יורשה לי לומר את זה ואני אומר את זה על קצות האצבעות – לכפר על מה שהם עשו לאורך שנים.
אלעזר שטרן: אנחנו לא הלכנו ל-1990, ל-1980, ל-2000, ל-2005 אלא הלכנו טיפה אחורה בהגבלות.
אלעזר שטרן: אבל עושק הניצולים בזמנים שהממשלה ידעה פחות לקחת את האחריות על הדברים האלה, צועק לשמים.
אלעזר שטרן: אדוני היושב ראש, אתה בכנסת הזאת לראשונה ואני אומר לך שאם היית יושב בכנסת הקודמת ושומע את הניצולים, את הסכומים, את האחוזים, את התלות – הייתי אומר שחלק מעורכי הדין, אני לא אוהב לעשות הכללות, הפכו את עצמם שותפים לסבל.
אלעזר שטרן: הכניסו את עצמם למחנות הריכוז.