GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: אני חושב שרק בחוק של שמירת הבריאות של הציבור, סימון המזון בשבוע שעבר, בפעם הראשונה היו פה כל 15 חברי הכנסת.
אלי אלאלוף: אחרי דיון די סוער, הצבענו 15-0.
אלי אלאלוף: זה הישג אדיר לטובת הנושא של בריאות הציבור, במיוחד בריאות הילדים שלנו.
אלי אלאלוף: היום ה-3 בינואר 2018, ט"ז בטבת התשע"ח, השעה 9:05, ברוכים הבאים.
אלי אלאלוף: יש לנו הצעת חוק של שירותי הסעד (תיקון מס' 8) (הרחבת ההגדרה "נזקק" וסיוע במיצוי זכויות) של משפחות במצוקה.
אלי אלאלוף: החוק הוגש ב-2017 יש לו כבר ותק, זאת הצעת חוק בראשותי שמוזגה עם הצעת חוק של חברי יואל חסון ומספר חברי כנסת.
אלי אלאלוף: לפני שהייתי חבר כנסת, היתה לי הזכות לעמוד בראש הוועדה למלחמה בעוני.
אלי אלאלוף: נכתב דוח, שבחלקו מיושם.
אלי אלאלוף: הנה מי שמינה אותי לוועדה, חברי היקר מאיר כהן, ברוך הבא.
אלי אלאלוף: כשר הרווחה לשעבר הוא מינה אותי לעמוד בראש הוועדה למלחמה בעוני, והגשנו לו דוח כל עוד הוא היה שר לפני כשנתיים וחצי, ואחר כך הממשלה הנוכחית אימצה את הדוח הזה והחליטה ליישם אותו.
אלי אלאלוף: אחת המסקנות הקשות של דוח העוני זה שאנשים, גם אם יש להם זכויות, הם לא יודעים עליהן, לא מצליחים למשוך את מה שמגיע להם ולא מעמידים לרשותם גם במשאבים כספיים וגם בשירותים את מה שהיו צריכים לקבל כדי לצאת מהעוני.
אלי אלאלוף: לכן אחת ההמלצות של הדוח היתה להעמיד שירותים, שיאפשרו מיצוי זכויות למשפחות העוני.
אלי אלאלוף: אתם יודעים שעוני זה לא רק עניין של כסף, זה גם עניין של שירותים שונים גם בתחומים שונים.
אלי אלאלוף: לכן ציינו בדוח העוני את שירותי הרווחה, שהצעת החוק של היום קשורה לזה; זה גם נושא של דיור; של תעסוקה; בריאות.
אלי אלאלוף: אנשים שנמצאים בעוני, כל התחומים האלה הם בתת-ניצול על ידם, ומה שמוציא מהעוני – אתם בוודאי יודעים מהניסיון האישי של כל אחד מכם וממני, כי אני בגיל שלכם – זה חינוך.
אלי אלאלוף: אם רוצים להוציא אנשים מהעוני, קודם כל שיקבלו את החינוך הטוב ביותר.
אלי אלאלוף: אחת הטענות שהדוחות שוכבים ואף אחד לא מתייחס אליהם.
אלי אלאלוף: את הדוח הזה שהוגש לשר הרווחה דאז מאיר כהן שיושב פה כחבר כנסת, אנחנו הבטחנו שננסה ליישם.
אלי אלאלוף: זה יישום ארגוני, גם תקציבי בחלקו, אבל לכל אורך השנתיים האחרונות מאז שהממשלה הזאת קיימת, סכומים אדירים הושקעו בעוני – פחות ממה שהיינו רוצים, זה עוד לא מוציא מהעוני מספיק אנשים.
אלי אלאלוף: אנחנו שמחים לקבל את דיירי מגדלי הים התיכון בירושלים, שמשתתפים בדיון שלנו שאמור לאשר את החוק הזה לקריאה שנייה ושלישית.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת איציק שמולי הזמין אתכם?
אלי אלאלוף: בסדר, על חשבוננו.
אלי אלאלוף: אם אתם רוצים להתבטא, מותר לכם.
אלי אלאלוף: כל מי שרוצה להגיד משהו, נשמח להקשיב לו.
אלי אלאלוף: אנחנו צריכים השלמת קריאה?
יעל סלנט: כן, אפשר לעבור על הנוסח.
אלי אלאלוף: משרד הרווחה – נדמה לי שפתרנו את הבעיה הטכנית בישיבה מקדימה עם המנכ"ל ועם העובדים שלו, אז אפשר לעבור לקריאה.
יעל סלנט: רק נסביר לטובת הכלל מה עושה הצעת החוק באופן כללי.
יעל סלנט: הצעת החוק עושה שלושה דברים מרכזיים.
יעל סלנט: השינוי הראשון הוא אמנם שינוי של טרמינולוגיה, אבל עומדת מאחוריו תפיסה שלשכות הסעד – הן לא מעניקות סעד, אלא מעניקות שירותים חברתיים, ולכן מבקשים לשנות את הטרמינולוגיה, במקום לקרוא ללשכות הסעד "לשכות סעד", יקראו להן "מחלקות לשירותים חברתיים", ובעצם בכל דברי החקיקה השונים שינינו את הטרמינולוגיה הזאת.
יעל סלנט: הדבר השני שהצעת החוק עושה זה מוסיפה כאחת מעילות הסעד את עילת העוני.
יעל סלנט: עילת העוני היום לא נמצאת במפורש בתוך חוק הסעד.
יעל סלנט: בתקנות מכוח חוק הסעד יש נזקקות מחמת מחסור, אבל כפי שהסברנו בדיונים הקודמים, אין חפיפה בין נזקקות מחמת מחסור לבין נזקקות מחמת עוני.
מאיר כהן: יש התייחסות לנזקקות?
מאיר כהן: מה זה נזקק?
מאיר כהן: מישהו יכול להגדיר את זה?
יעל סלנט: נזקק מוגדר בחוק כמי שזקוק לסעד מחמת העילות המפורטות באותו סעיף.
יעל סלנט: בין היתר אנחנו מוסיפים לשם את עילת העוני.
יעל סלנט: חוק הסעד הוא חוק מאוד מאוד ישן, שמצריך רביזיה כוללת, גם דיברנו על זה בישיבות הקודמות.
אלי אלאלוף: העוני אף פעם לא היתה מטרה להתמודד אתו, זאת פעם ראשונה, אתה יכול להתגאות בזה, במקום לסבך אותי.
מאיר כהן: מבחינת המשרד, בנזקקות היתה בעיה עם ההגדרה, נכון?
איריס פלורנטין: אין בעיה בהגדרה.
איריס פלורנטין: מבחינתנו, נזקק זה אדם שיש לו צורך, שהוא צריך לקבל מענה עליו.
איריס פלורנטין: יש רשימה ארוכה - - -
מאיר כהן: אבל היה ויכוח האם זה נזקק שרשום אצלכם או כל נזקק, זה ההבדל.
איריס פלורנטין: נזקק שרשום אצלנו זה אדם שמקבל את השירותים אצלנו.
מאיר כהן: ואדם שלא מקבל את השירותים, יכול לבוא ולקבל את מיצוי הזכויות?
איריס פלורנטין: הוא צריך להירשם ולקבל את מיצוי הזכויות.
איריס פלורנטין: יחד עם זה, במרכזי מיצוי זכויות לא כולם רשומים.
איריס פלורנטין: אני כן רוצה לומר פה שבמרכזי עוצמה אנשים לא רשומים.
מאיר כהן: אני חושב שהיושב ראש - - -
אלי אלאלוף: היה ויכוח סביב זה.
מאיר כהן: בוודאי, אתה אמרת.
אלי אלאלוף: לא חייבים להירשם כנזקק, יש כאלה שמתביישים, ובצדק, לא רוצים להירשם כנזקק; במיוחד שלפעמים זאת פעולה חד-פעמית.
אלי אלאלוף: אבל שתדעו שבינתיים כולם התאהבו במושג הזה של מרכז למיצוי זכויות.
אלי אלאלוף: אתה רואה שהוא קם בבתי חולים.
מאיר כהן: אדוני, אני שומע שהמשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל הולך לפתוח 10 מרכזים למיצוי זכויות.
מאיר כהן: אני אמרתי בואו למשרד הרווחה ותעשו את זה דרכו.
מאיר כהן: 10 מרכזים בהיקף של הרבה מאוד כסף, חבל.
אלי אלאלוף: לצערי זה לא מגיע לפה.
איריס פלורנטין: יש לנו כמעט 110 מרכזי עוצמה היום ברשויות מקומיות, שעושים מיצוי זכויות.
אלי אלאלוף: במקרה הוא יודע...
איריס פלורנטין: בתקופתך.
מאיר כהן: כשדנים בוועדה ומזקקים את הדבר הזה והופכים אותו לדבר המיטבי, חבל שמשרד יפתח 10 כאלה בלי להתייעץ עם משרד הרווחה ולהגיד: תנו לי את הפורמולה, ואני על פי זה אעבוד.
מאיר כהן: צריך לפנות אליהם.
מאיר כהן: חבל, אני אבקש מהשר שיפנה אליהם.
יואל חסון: קודם כל, אני מאוד מאוד שמח שהצעת החוק שלי מוזגה יחד עם הצעת החוק שלך והגיעה עד למקום הזה.
יואל חסון: עסקת רבות בנושא והובלת אותו בוועדה ביעילות, אדוני היושב ראש.
יואל חסון: אני מקווה שנגיע להצבעה ונהפוך אותו לחוק בישראל.
יואל חסון: בוועדת הרפורמות עכשיו נפתח דיון על החוק שלי בנושא של תאומים, סיוע בחופשת לידה למי שנולדים להם תאומים.
יואל חסון: אני חייב גם לקדם את החוק הזה, אז אני מקווה שאני אספיק לחזור להצבעות.
אלי אלאלוף: למה זה ברפורמות?
אלי אלאלוף: זאת רפורמה להוליד תאומים?
יואל חסון: רוצים לעודד להוליד עוד ילדים.
יואל חסון: החוק אמור להביא למצב של מיצוי זכויות על ידי אנשים שלא תמיד יודעים איך למצות אותן, ולא מכירים תמיד את הזכויות שיש להם בחוק, לכן המרכזים האלה חשובים.
יואל חסון: אני מקווה שאני אספיק לחזור גם להצביע, אבל תודה שאתה מקדם את זה ביעילות כל כך גבוהה.
אלי אלאלוף: תמליץ לוועדת הרפורמות שתתייחס לרפורמות, לידה של תאומים זאת ועדת הבריאות, העבודה והרווחה, והחופשות הקשורות לזה – זה פה.
אלי אלאלוף: אם הם מחפשים עבודה, שיחפשו אותה במקומות אחרים.
יואל חסון: זאת ועדה של המפלגה שלך, אדוני.
אלי אלאלוף: הבעיה של המפלגה שלי זה לא לדיון בוועדות הכנסת.
יואל חסון: העיקר שזה יעבור, מה זה חשוב איזה ועדה?
יואל חסון: העיקר שזה יעבור ויעזור לאנשים.
אלי אלאלוף: שיעבור עם המקצועיות הקיימת בוועדה.
יואל חסון: לא אני קבעתי את זה.
אלי אלאלוף: אתם מבינים שיש קצת מתחים פוליטיים בדיונים שלנו, אבל בטון טוב.
יעל סלנט: אנחנו חוזרים לדבר השלישי שעושה הצעת החוק – סיוע במיצוי זכויות, המחלקות לשירותים חברתיים יסייעו לנזקק למצות את כל הזכויות שלו, כפי שתיכף נראה את הפרטים בהצעת החוק.
יעל סלנט: זה בגדול מה שעושה הצעת החוק, ונתחיל להקריא אותה:
מצדה מצלאוי: חשוב קודם כל להדגיש פה מה המשמעות של הסעיף הזה, כי הסעיף הזה יוצר קשר בין עצם מתן הזכות לבין התקציב של הרשות המקומית.
מצדה מצלאוי: לפני שמצביעים, חשוב להבין את ההשלכות של הדבר הזה.
אלי אלאלוף: למה של הרשות המקומית בלבד?
יעל סלנט: כי לשכות הסעד הן בתוך הרשויות המקומיות.
אלי אלאלוף: והתקצוב שמקבלות אותן רשויות באמצעות משרד הרווחה לא משחק פה?
מצדה מצלאוי: הצעת החוק הזו בעצם לא תוקצבה.
מצדה מצלאוי: המשמעות היא שהסיוע יינתן במסגרת המשאבים הקיימים של הרשות המקומית.
אלי אלאלוף: אני שוב מתקן אותך, בלשכות יש גם תקציב של משרד הרווחה, הוא לא בלעדי לרשות המקומית.
מצדה מצלאוי: נכון, אבל ברגע שאתה יוצר איזשהו קשר בין עצם מתן הזכות לבין התקציב של הלשכות, המשמעות היא שדווקא אותן לשכות ברשויות מקומיות עניות הן אותן רשויות שלא יצליחו לממש את התיקון הזה.
מצדה מצלאוי: חשוב להבין שזה קצת מרוקן מתוכן את היכולת ליישם את התיקון הזה ברשויות המקומיות.
אלי אלאלוף: לא, אנחנו חושבים שזה חלק מהתפקידים של הרשות המקומית, שלא מצוינים כרגע.
אלי אלאלוף: אנחנו אומרים שזה על בסיס התקציב הקיים.
אלי אלאלוף: אולי זה יהיה בסדר עדיפות אחר של הפעילות של אותן לשכות, מה גם שיש תוספת תקציבית השנה של 10 מיליון שקל.
אלי אלאלוף: אתה יכול לציין שזה יתווסף למערכת הזאת.
מאיר כהן: אני מבין שאתם באים ממשרד המשפטים.
מאיר כהן: זה לא שאם מגיע מישהו ואומר "אין לי לאכול", אז הרשות לוקחת כסף ונותנת לו.
מאיר כהן: כשמגיע אחד כזה למרכז למיצוי זכויות, שנמצא בתוך המחלקה לשירותים חברתיים, יש בארגז הכלים עוד כמה דברים שאפשר לסייע ולתת לו, לא מיד להוציא צ'ק ולתת לו.
מאיר כהן: הלוואי ואנחנו נגיע למצב שלכל עובד סוציאלי תתנו קופה קטנה כזו או אחרת, שהיא תוכל לנהל אותה, אבל אין סתירה בין מה שאת אומרת לבין החוק.
מאיר כהן: כאחד שהיה ראש עיריית דימונה, אני אומר שזה לא יכביד, לכן כתוב "לסייע".
מצדה מצלאוי: להכביד זה לא יכביד, אבל חשוב לנו שהדבר הזה יהיה ישים.
מצדה מצלאוי: כחלק מהרעיון שזה יהיה באמת ישים, אנחנו הצענו – ואני גם דיברתי עם יעל בהקשר הזה – להדגיש דווקא בנוסח את ההבחנה בין עצם מתן הזכות, שזה מבחינתי ולדעתי כמעט מוסכם על כולם שזה צריך להיות חובה כל עוד זה נדרש במסגרת תכנית הטיפול, לבין אופן מתן הזכות.
מצדה מצלאוי: להדגיש בנוסח, שאופן מתן הזכות הוא זה שתלוי בתקציב של הלשכות.
אלי אלאלוף: אז מה היית רוצה לתקן פה?
מצדה מצלאוי: אנחנו חשבנו שנכון להדגיש, חשבנו שזה יוצר נוסח שהוא מאוזן יותר ונכון יותר לרשום בסעיף (ג) שאופן מתן הסיוע במיצוי הזכויות יהיה במסגרת מקורות המימון.
מאיר כהן: את יודעת מה את עושה?
מאיר כהן: את אומרת שברשויות עשירות יתנו להם.
מצדה מצלאוי: לא, המשמעות היא שברשויות עשירות יכולים להקים מרכז מיצוי זכויות עם 10 קומות, כי יש להם כסף, וברשויות חלשות יותר, אני לא רוצה שלא יהיה בכלל.
מצדה מצלאוי: מבחינתי, שברשויות חלשות יותר השירות יינתן על ידי עובד סוציאלי.
מאיר כהן: ההפך, הנוסח הזה מבהיר שבכל מחלקה לשירותים חברתיים זה קיים, זה לא עושה הפרדה, לכן לא צריך להוסיף.
מאיר כהן: נכון שזה מעט עמום, אבל הוא משאיר מרחב לכולם, גם לעשירות וגם לעניות.
מצדה מצלאוי: החשש שלי שלפי הנוסח הזה יש קשר ישיר ואינהרנטי לתקציב של הלשכות, ובלשכה שהיא חלשה, אם אין תקציב, לא יינתן סיוע, וזה החשש שלנו.
אלי אלאלוף: לא, היות ודיברנו על זה לפני הישיבה, כדאי שמשרד הרווחה ייתן את ההבהרות.
איריס פלורנטין: אני חושבת שזה ממש ברור שעובד סוציאלי, במסגרת התפקיד שלו, צריך לעשות את זה, וכשהוא קובע תכנית טיפול ובתוכה מיצוי זכויות, הוא יעשה את זה.
איריס פלורנטין: וזה לא תלוי תקציב, כי זה בתוך הקיים, ולכן אני לא מוצאת שום סיבה לשנות את זה.
איריס פלורנטין: אני רוצה להוסיף עוד משהו למה שאת אומרת פה, זה חוזר למה שחבר הכנסת מאיר כהן אמר פה.
איריס פלורנטין: יש כאן נזקקות ואין כאן זכות.
איריס פלורנטין: בחוק הסעד יש נזקקויות.
איריס פלורנטין: אדם שיש לו צורך, צריך לקבל מענה.
איריס פלורנטין: לכן אנחנו לא מדברים על זכויות, שמביאות את זה לפן משפטי אחר לגמרי, שהוא לא הדיון פה, ואני לא מציעה להיכנס אליו פה.
אלי אלאלוף: למשרד המשפטים יש כוח כזה, שכל פעם שהוא מוצא מושג, הוא גם מביא תקנים וגם תקציבים.
אלי אלאלוף: אנחנו במשרד הרווחה, וזה על חשבון הזמן הקיים בלשכה, שתיתן עדיפות לנושא של העוני.
אלי אלאלוף: עד עכשיו גם העובדים הסוציאליים לא קיבלו את ההדרכה הנדרשת, וגם לא ראו בזה התמודדות שלהם.
אלי אלאלוף: היום זה משנה סדר עדיפות בעבודה של הלשכות הקיימות, בתקציבים הקיימים, וזה חד-משמעית.
מצדה מצלאוי: בסדר, זה לשיקולכם.
מצדה מצלאוי: אנחנו חשבנו שלהדגיש שאופן מתן הסיוע יוצר נוסח - - -
אלי אלאלוף: אז אני אומר למשרד המשפטים: תצאו ותראו מה קורה בשטח ותתקנו גם את עצמכם, זה לא יזיק לאף אחד.
יעל סלנט: כמו שנאמר, החובה לסייע לנזקק שנקבעה לו בתכנית הטיפול שהוא זקוק למיצוי זכויות היא בסעיף (א).
יעל סלנט: אומרים שהסיוע יינתן במסגרת מקורות המימון, כלומר הכוונה לאופן שיסייעו.
יעל סלנט: זה ברור שאם העובד הסוציאלי קבע שצריך לסייע במיצוי זכויות, אז יסייעו במיצוי זכויות.
יעל סלנט: זאת לפחות הכוונה של הצעת החוק, כמו שגם אמרה איריס פלורנטין.
יעל סלנט: זאת רשימת החוקים.
יעל סלנט: ככל שתוך כדי הניסוח נמצא שאיזשהו מונח של לשכת סעד נשמט פה מהצעת החוק, אנחנו מבקשים שהוועדה תסמיך אותנו לשנות את המונח למחלקה לשירותים חברתיים.
אלי אלאלוף: מאיר, אתה רוצה להעיר עוד הערה?
אלי אלאלוף: אני רק רוצה להזכיר לנציג האוצר, לאייל מדן, שלפי מה שסיכמנו יחד עם יעל מאגף התקציבים, יש תוספת תקציבים של 10 מיליון שקל ב-2018 להפעלת פיילוט או כל נוסח שתמצאו לנכון לתאם בין משרד הרווחה לאגף התקציבים.
אלי אלאלוף: התוספת הזאת גם נסגרה, הטכניקה – אני בטוח שתיסגר ביניכם.
איריס פלורנטין: וגם ברור שאם בעתיד יידרשו משאבים נוספים, האוצר - - -
אלי אלאלוף: בוודאי, אנחנו פה, כל עוד אנחנו פה.
מאיר כהן: למה אתם מייעדים את ה-10 מיליון?
איריס פלורנטין: למרכזי עוצמה, מיצוי זכויות.
מאיר כהן: אני יודע, למה?
איריס פלורנטין: --- מרכזי עוצמה ונושמים לרווחה - - -
עבדאללה זועבי: אני עבדאללה זועבי ממשרד הבריאות.
אלי אלאלוף: משפחה ענקית זועבי, זה כבוד.
עבדאללה זועבי: קצת מורכב, אבל בסדר.
אלי אלאלוף: אל תיתן שישחקו עם השם של המשפחה שלך.
מאיר כהן: זה באמת מורכב.
עבדאללה זועבי: אגב, אני הנכד של השופט הערבי הראשון בבית משפט עליון, כך שלצערי התקשורת גם לא כיסתה אותו כמו שצריך, אבל בסדר.
אלי אלאלוף: אבל זכותך לבטא את זה ואל תוותר, כולנו גאים לראות אותך פה.
עבדאללה זועבי: תודה, זה הדדי.
עבדאללה זועבי: קודם כל, אנחנו מברכים על היוזמה הזאת.
עבדאללה זועבי: כל מוקד, כל מרכז שיקום, אנחנו נשמח לשתף אתו פעולה.
עבדאללה זועבי: יש לנו אתר בשם "כל הבריאות".
עבדאללה זועבי: הוא אתר שמנגיש את כל הזכויות הרפואיות שיש בסל הבריאות הממלכתי והביטוחים הפרטיים של קופות החולים.
עבדאללה זועבי: אנחנו מוכנים להגיע לכל מרכז, להדריך את הצוות איך להשתמש באתר, איך להפיק ממנו את התועלת המרבית ואיך להנגיש את הזכויות לטובת הנזקקים, החולים, המבוטחים, אנשים שאחרי אשפוז.
עבדאללה זועבי: אנחנו נשמח לשתף כל פעולה, גם אוטוטו משרד הבריאות מוציא לפועל מרכזי זכויות משלו בתוך בתי החולים.
עבדאללה זועבי: אנחנו נשמח שתצרו אתנו קשר.
עבדאללה זועבי: האתר כעת מונגש בשפה העברית, אנחנו בשלבי הסיום של התרגום לעוד שתי שפות – ערבית ורוסית.
עבדאללה זועבי: זה אתר ממשלתי, הוא אתר שעובד תחת המטריה החוקית של חוק בריאות ממלכתי.
עבדאללה זועבי: ידנו מושטת לכל מיזם כזה.
מאיר כהן: האתר הזה עובד היום בקופות החולים?
עבדאללה זועבי: גם קופות החולים וגם משרד הבריאות נשענים על האתר הזה, הוא האתר הממשלתי היחיד.
מאיר כהן: הרי אנחנו מדברים ברמה של הפציינט שנכנס היום.
מאיר כהן: המשרד הכשיר אחיות בקופות החולים, שברגע שנכנס חולה ומבקש את זכויותיו, הן יכולות לגשת?
עבדאללה זועבי: המערכת הפנימית של כל קופה – גם של כללית, מכבי, מאוחדת ולאומית – מושתתת על האתר שלנו, אתר מיצוי הזכויות.
עבדאללה זועבי: כל המערכת הפנימית שעומדת לרשותם של כל הגורמים הפנימיים של הקופה – הרפואיים והמנהלתיים – מושתתת על אתר "כל הבריאות".
מאיר כהן: אתה לא הבנת אותי, אשאל עוד פעם.
מאיר כהן: אתה הצעת ל-110 מרכזי מיצוי זכויות שיקומו לשתף איתם פעולה ושאנשים אצלכם ידריכו אותם.
מאיר כהן: אני שואל, האם אתם הצעתם את זה לקופות החולים.
עבדאללה זועבי: התשובה היא כן.
עבדאללה זועבי: במהלך ההדרכות שעוברים הצוותים בתוך קופות החולים, אני יודעת שאתר "כל הבריאות" מוצג, ויתרה מכך, המערכות הפנימיות שמשמשות כלי לאותם צוותים, מבוססות על אתר "כל הבריאות".
עבדאללה זועבי: זה אתר קיים שמכיל כ-8,500 ערכים, הוא עודכן אפילו נכון להיום בבוקר.
עבדאללה זועבי: יש לנו צוות, שהתפקיד שלו לעדכן את האתר.
עבדאללה זועבי: זה אתר ממשלתי, שעושה לך גם השוואה בין ארבע הקופות, מה כל קופה נותנת, מה היא חייבת לתת, וכמובן מה שמעניין בנוסף את האזרח, כמה כל קופה צריכה וחייבת לגבות.
עבדאללה זועבי: כאגף אנחנו מאשרים את תכניות הגבייה של אותן קופות, כך שמצד אחד אנחנו מאשרים, אבל מצד שני אנחנו גם חייבים להנגיש את המידע הנחוץ הזה לציבור.
עבדאללה זועבי: אף אחד לא צריך להמציא את הגלגל, זה פשוט אתר קיים שכבר שלוש שנים, אתם מוזמנים גם להיכנס להשתמש בו.
עבדאללה זועבי: אני מאמין שזה win-win, אם אתם גם תסתמכו על האתר הזה בנושא של מיצוי זכויות.
עבדאללה זועבי: הוא לא אתר מוטה עמותה, מוטה קופה, מוטה חברה – אתר ממשלתי של משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: בדיון בוועדה – אל"ף, ידענו שזה התחיל אז.
אלי אלאלוף: זה אומר שלשכות הרווחה עכשיו יהיו קשורות לאתר הזה, כי חלק מהדברים שהן ילמדו מהאתר זה לאפשר אי טרטור של האנשים ממקום למקום, כי אז כל הידע יהיה בתחנה אחת.
אלי אלאלוף: תחזרו להגדרה מה זה מרכזי מיצוי זכויות, אני מסתכל על שרה ואני חושב על הקליטה אותו דבר.
אלי אלאלוף: כל הרעיון היה שבדרך כלל כשאומרים למישהו בעוני "תתחיל להתמודד עם כל הכרת הזכויות שלך", הוא מאבד את הצפון, לא יודע לתפקד ולא יכול למצות את זה.
אלי אלאלוף: אני שמח שמתחילים עכשיו יותר ויותר לעשות את זה.
אלי אלאלוף: ההמלצה שלנו – ואני שמח לשמוע את זה גם ממך עבדאללה – היתה הקמה של מרכזים למיצוי זכויות או משרדים למיצוי זכויות בבתי חולים, כי כשחולה חס וחלילה מגיע למצב א', ב' או ג', הוא צריך לדעת שיש לו זכויות קשורות לביטוח לאומי, קשורות לשירותי בית וכו' וכו'.
אלי אלאלוף: אז בבתי חולים כבר יהיו מרכזים כאלה, ומי שייצא משם או מי שיהיה מטופל כבר בבתי החולים יידעו להביא לו את הידע.
אלי אלאלוף: אותו דבר לגבי המרכז של שירותי הרווחה.
אלי אלאלוף: אנחנו רצינו, ובצדק – ומשרד הרווחה רצה את זה – לרכז את כל הידע הקשור.
אלי אלאלוף: אנחנו יודעים בוועדה – מאיר זוכר את זה טוב מאוד – שהביטוח הלאומי בעצמו הודה שכל שנה, אני לא אגיד מספר כדי שאף אחד לא יתרגז, אגיד סדר גודל של מיליארדים לא מגיעים לאזרחים, בגלל שהם לא יודעים שמגיע להם משהו, חוץ מהקצבאות האוניברסליות וגם יש כאלה שלא יודעים לקבל, כי לא עדכנו את חשבון הבנק או את הכתובת.
אלי אלאלוף: גם שם הביטוח הלאומי נשאר עם כסף שמגיע לאזרח ולא מצליח להעביר אותו, או שהאזרח לא יודע איך למשוך אותו.
אלי אלאלוף: המרכזים האלה זה לא תחנה אחת, זה לא חד-סטרי, הם מאפשרים למספר משרדים, כולל ידע בנושא הדיור הציבורי, שירותי הרווחה, שירותי התעסוקה למיניהם, החינוך.
אלי אלאלוף: חברים, יש היום הרבה מאוד החלטות.
אלי אלאלוף: כרגע אנחנו עושים את איסוף הנתונים, שאפילו קיבלנו מכם את חלקו, אבל אולי נעבוד עכשיו בשיטה אחרת.
אלי אלאלוף: השתחררו תקציבים אדירים.
אלי אלאלוף: כמה אנשים יודעים שילד עד גיל 14 היום יכול להיכנס לרופא שיניים ולקבל טיפול?
אלי אלאלוף: כמה הורים יודעים, שלילד שלהם עד גיל 14 יש טיפול חינם?
אלי אלאלוף: זה הדבר הכי פשוט, וזה קשור לבריאות של הילדים שלנו, אז מי שיודע להסתדר ויש לו מספיק משאבים, הוא משלם וזהו, אבל לא, זה קיים, המדינה העמידה את זה, וזאת גם החלטה שקשורה לדוח העוני.
אלי אלאלוף: היא מראה שאם נדע מה הזכויות שלנו, אנשים יהיו פחות בעוני, וזו המטרה של כולנו.
אלי אלאלוף: לא היינו רוצים לחיות עם המספר האדיר הזה של עניים בארץ שלנו.
שרה כהן: גם אנחנו כמשרד מברכים על התהליך ועל ההקמה וההרחבה של מרכזי מיצוי הזכויות.
שרה כהן: אני רוצה לחדד כאן שני דברים.
מאיר כהן: שרה, תדאגו כמה שיותר מהר ללחוץ שיתרגמו את זה לאמהרית.
שרה כהן: זה עלה במהלך הדיונים.
מאיר כהן: כי ברווחה עובדים על זה בכל הכוח.
שרה כהן: אני מציפה כאן את הצורך, שבכל המרכזים תהיה אפשרות של הנגשה לשונית, ככל שניתן בשפות שהן רלוונטיות לאותם עולים שמתגוררים בסמוך או ביישובים שמרכזי הזכויות יקומו, זאת אומרת: בהלימה לפרופיל של העולים באותם מקומות.
שרה כהן: חשוב לי לציין שגם המערכת שלנו, של משרד העלייה והקליטה, מונגשת לשונית, זאת אומרת: כל החומרים, המידע והזכויות שהם בתוך האתר של משרד העלייה והקליטה, גם חומרים כתובים, מופיעים בשש שפות.
שרה כהן: לאחרונה אפילו התקדמנו לשפות, שהן בחלקן פחות שגורות, כמו תרגום לפורטוגזית, בגלל שעלה הצורך.
שרה כהן: המשמעות כאן היא להיות כמה שיותר מכוון להנגשה לאוכלוסיות, שמגיעות מרקעים תרבותיים שונים.
מאיר כהן: אני מבין שיש עלייה משמעותית של פורטוגזים לארץ.
שרה כהן: כיוון שזה צורך שהוצף מולנו, נעשה בהחלט תהליך בנושא.
מאיר כהן: עדיין לא תרגמו לאתיופים, אז אני לא חושב שהייתי רץ לתרגם לפורטוגזים.
שרה כהן: אבל לא רק להם.
שרה כהן: אני רוצה לסיים ולומר, שאנחנו מתחברים להמלצות ולכיוון שכרגע גם מוביל משרד הרווחה.
שרה כהן: אנחנו יוצאים כרגע גם במהלך מבחינתנו, של ליווי עולים שמתקשים עם דגש וזרקור על הנושא של מיצוי זכויות.
שרה כהן: כשם שעד עכשיו עבדנו בשיתוף פעולה, נמשיך בשיתוף פעולה גם בנושא הזה.
עבדאללה זועבי: חשוב לי להדגיש בהקשר של שיתופי פעולה, שבשנת 2017 הרחבנו את פעילות האתר, והיום בתוך האתר, בעמוד הבית של האתר, יש סלי זכויות משותפים, כלומר: סל זכויות לפי מצב רפואי.
עבדאללה זועבי: אנחנו איגדנו שם מידע על זכויות שניתנות ומגיעות לחולים, מבוטחים ומאושפזים מכמה רשויות, מכמה גופים ממשלתיים.
עבדאללה זועבי: נגיד שיש חולה אונקולוגי שרוצה לדעת מה מגיע לו במסגרת החוק – הוא נכנס לסל שנקרא סל זכויות לחולה אונקולוגי בדף הראשי, בעמוד הבית של האתר.
עבדאללה זועבי: אפשר למצוא שם מידע על זכויות רפואיות, שניתנות לו, לא רק במשרד הבריאות, אלא במשרדים ממשלתיים אחרים, כנ"ל לגבי חולים כרוניים.
עבדאללה זועבי: אנחנו נשמח להרחיב את הפעילות עם כמה משרדים ולאגד משם גם זכויות רפואיות.
עבדאללה זועבי: אנחנו נעשה את העבודה, העבודה "עלינו", רק תנו לנו את החומר ואת הגישה אליכם, זו ההצעה שלי.
איריס פלורנטין: ראשית, מובן מאליו שאנחנו ניצור אתכם קשר וננגיש את השירות הזה לעובדי עוצמה ברשויות המקומיות.
איריס פלורנטין: אנחנו כבר עושים את זה לגבי זכויות של ביטוח לאומי.
איריס פלורנטין: עשינו כבר שיתוף פעולה.
איריס פלורנטין: אנחנו גם העברנו הדרכה של כל זכות, שכרגע נותנים שירות באמצעות משרד המשפטים, והם עושים התאמה של כל נושא הזכויות.
איריס פלורנטין: אפשר להיכנס באמצעות האתר, כל העובדים הסוציאליים ברשויות.
איריס פלורנטין: אנחנו נמצאים גם בקשר עם מרכזי מיצוי זכויות חדשים, עם משרד הבריאות, הם כבר היו אצלי בחדר.
איריס פלורנטין: אנחנו נעשה את כל ההנגשה לרשויות המקומיות, כבר התחלנו.
איריס פלורנטין: אנחנו יצאנו למכרז מאוד מהפכני לפני כשבועיים, שהוא בעצם מכרז למיצוי זכויות, כשאנחנו מדברים על לקחת את כל התע"סים.
איריס פלורנטין: התע"סים שלנו זה הנחיות לעובדים הסוציאליים ברשויות המקומיות, מה הם צריכים לתת לכל נזקק, איזה מענים נותנים לנזקקים.
איריס פלורנטין: האתר הזה יעלה לשינוי, כך שכל אדם יוכל להיכנס אליו ובשפת האנשים הנורמליים יבינו מה כתוב שם, ולא בשפת העובדים הסוציאליים.
איריס פלורנטין: אדם יוכל להכניס את הפרטים האישיים שלו ולראות מה הוא יכול לקבל באמצעות שירותי הרווחה.
איריס פלורנטין: זה בהחלט משהו חדש, שאני חושבת שראוי לציין את זה גם פה.
אלי אלאלוף: אני מתעורר קצת באיחור לגבי משרד המשפטים.
אלי אלאלוף: משרד המשפטים, עם הסיוע המשפטי, יכול להיות לעזר רב למרכזים למיצוי זכויות.
אלי אלאלוף: היה לנו דיון עם המנכ"ל עוד הבוקר, ואנחנו העלינו את המשאלה, שמשרד המשפטים ישתף פעולה במרכזים האלה באמצעות הסיוע המשפטי.
אלי אלאלוף: יש לכם יכולות אדירות, שחסרות במרכזים האלה.
מאיר כהן: יש להם יכולות, אבל אין להם כוח אדם.
אלי אלאלוף: לא, יש להם, הם קיבלו תוספת כוח אדם.
אלי אלאלוף: אני בטוח שאיריס והצוות שלה יידעו לשכנע אתכם ותמצאו את השפה הנדרשת.
אלי אלאלוף: אחת ההמלצות שתשתמשו בפרוטוקול של הישיבה הזאת.
אלי אלאלוף: אייל, אתה מתחמק מלאשר מה שאמרתי?
אייל מדן: לא.
אלי אלאלוף: אז תאשר, תגיד.
אייל מדן: אני מאשר.
אלי אלאלוף: אייל זה נציג האוצר, אז אני אומר לכם שהאוצר לא אוהב לדבר, כי כשהוא מדבר, הוא צריך להתחייב להביא כסף, אבל אנחנו מביאים אותו להגיד מה שאנחנו חושבים שהוא צריך להגיד.
שרה כהן: אותו תהליך כרגע שציינת עם משרד המשפטים, כרגע אנחנו במשרד הקליטה, עושים אותו יחד עם הסיוע המשפטי, וכל עובדי המשרד שלנו במחוזות עוברים תהליכי הכשרה לגבי האופן שבו ניתן להשתמש ולהפנות עולים למרכזים לסיוע משפטי.
אלי אלאלוף: למרות הוותק שלי במערכות, אני גיליתי את היכולות של משרד המשפטים פה.
אלי אלאלוף: באמת יש פה יכולות אדירות, במיוחד שזה שירות לאזרח וזה שירות חינם לאזרח.
אלי אלאלוף: זה שירות יעיל ומאוד מקצועי, אז בבקשה מצדה תעבירי את זה הלאה, תשבו אחר כך עם איריס ותקדמו את זה.
אלי אלאלוף: אין הערות יותר?
אלי אלאלוף: אנחנו עוברים להצבעה, ואני שמח שאני לא פה אחד, אבל זה פה אחד ביחד.
אלי אלאלוף: מי בעד הקמת המרכזים?
אלי אלאלוף: אין נמנעים גם.
אלי אלאלוף: יום טוב לכם.
מירב בן ארי: בוקר טוב, אני אחליף את חבר הכנסת אלי אלאלוף.
מירב בן ארי: זה דיון של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, תאריך שלישי בינואר 2018, ט"ז בטבת התשע"ח.
מירב בן ארי: הנושא הוא הצעת חוק מגן דוד אדום (תיקון – מידע בגין אשפוז), התשע"ו-2016, של חברת הכנסת שולי מועלם-רפאלי ושל חברת הכנסת אורלי לוי-אבקסיס.
מירב בן ארי: אני ניהלתי גם את הדיון הקודם ודיברתי גם עם היועצת המשפטית.
מירב בן ארי: המהות של הדיון היתה על הקשר בין מד"א לבין קופות החולים.
מירב בן ארי: הבנתי שבתקופה הזאת הגעתם להסכמים מול קופות החולים.
מירב בן ארי: אני גם רוצה לסגור את הדיון היום, אבל לפני ההקראה נשמע את היועצת המשפטית.
<נעה בן שבת: דיברנו לפני הדיון וקיימנו פגישות.
<נעה בן שבת: התברר שכאשר נטרלנו את גורם ההסדר מול קופת חולים, שמאפשרת לא להכניס את המטופל ישירות לתוך מערכת ההתחשבנות – עדיין מד"א אמר שיש סוגיה של אנשים שלא ניתן לברר את זהותם בגלל המצב הרפואי שלהם בעת הפינוי.
<נעה בן שבת: מכיוון שלא ניתן לברר את הסוגיה הזאת, אי אפשר לדעת אם הם בכלל חברי קופת חולים, אי אפשר לדעת באיזו קופת חולים הם חברים, אם לפנות לקופת חולים, והבירור הזה של הפרטים – יכול להיות שבשלב הפינוי אי אפשר יהיה לברר את הנתונים האלה בגלל המצב קריטי.
<נעה בן שבת: בית החולים יודע על המצב הזה, ולכן ביקש שתהיה אפשרות לאפשר לקבל את המידע הזה מבית החולים.
<נעה בן שבת: המידע פה מצומצם בנוסח רק לשלושה פרטים: שם, מספר זהות וקופת החולים.
<נעה בן שבת: לגבי הפרט של קופת החולים, יש פה סייג שהמטופל יכול – הכלל הוא שהמידע הזה נמסר, אבל המטופל יכול להתנגד, להביע את התנגדותו, אבל הוא צריך להביע את זה רק אם הוא אומר שהוא רוצה לשאת בעצמו בתשלום האגרה, זאת אומרת זה התנאי.
מירב בן ארי: למה שמישהו ירצה לשאת בעצמו את התשלום?
<נעה בן שבת: אולי הוא לא רוצה שקופת החולים תדע.
<מירי כהן: נשמע לא הגיוני.
שולי מועלם-רפאלי: זה לא מתיישב, אבל זאת היתה דרישה להשאיר למטופל בסוף.
שולי מועלם-רפאלי: הרי כל הצעת החוק הזאת, המטרה שלה היתה להקל על המטופלים, על החולים – שההתנהלות לא תהיה דרכם, שהם לא יצטרכו לשלם קנסות, כי הדברים לא נסגרו בזמן, ושבכלל בכלל בואו נוציא אותם מהשיח שבין הקופות למד"א.
שולי מועלם-רפאלי: יחד עם זאת, זה עלה שבסוף בכל זאת זה מידע אישי ואנחנו משאירים כאילו למטופל את האופציה להגיד שלא, למרות שבאמת הקופה היא זו שמשלמת את האשפוז שלו.
מירב בן ארי: אין לו שום אינטרס לעשות את זה.
<טל נשרי: ולמרות שהשם ותעודת הזהות - - -
מירב בן ארי: רגע, אני אתן לחברי הכנסת לדבר, ומיד לאחר מכן כל אחד יציג את עצמו בצורה מסודרת.