GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עבד אל חכים חאג' יחיא: נישאר עם ההפחתות הקיימות, הבנתי.
עבד אל חכים חאג' יחיא: המשמעות של זה שזה לא יתקדם.
<גדיר ניקולא: זה אותן תקנות, זה אותם כללים, זו בדיוק הבעיה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן אני הייתי מתקדם עם התקנות ואני מסייג את זה שההפחתות לא יחולו על עבירות שקשורות לעבודה בגובה וגידור וחשמל.
עבד אל חכים חאג' יחיא: ואז יש לי הפחתות.
אלי אלאלוף: אז בואו נגיע לזה וברשותכם, תגידו את ההערות תוך כדי הקריאה בתקנות.
<נעה בן שבת: תקנות להגברת האכיפה של דיני העבודה (הפחתה של סכום העיצום הכספי)(תיקון), התשע"ח-2017.
<נעה בן שבת: בתוקף סמכותי לפי סעיף 8(ב) לחוק להגברת האכיפה של דיני העבודה, התשע"ב-2011 (להלן – החוק), בהסכמת שר המשפטים, בהתייעצות עם הארגונים ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: הוספת תקנה 4.
<נעה בן שבת: בתקנות להגברת האכיפה של דיני העבודה (הפחתה של סכום העיצום הכספי), התשע"ב-2011 (להלן – התקנות העיקריות), אחרי תקנה 3 יבוא: "4.
<נעה בן שבת: תחולת התקנות על הפרת הוראות שעניינן בטיחות בעבודה.
<נעה בן שבת: הוראות תקנות 1, 1א ו-3 יחולו על עיצומים כספיים המוטלים בשל הפרת הוראות סימן ב' בחלק ב' וסימן ב' בחלק ג' לתוספת השנייה לחוק, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
<נעה בן שבת: בתקנה 1: תקנת משנה (א)(4) – לא תיקרא.
<נעה בן שבת: במקום תקנת משנה (ג) יבוא: "לא יפחית הממונה את סכום העיצום הכספי לפי תקנת משנה (א), אלא אם כן שוכנע הממונה כי המעסיק הפסיק את ההפרה שבשלה מוטל העיצום הכספי ותיקן אותה, ככל שהיא ניתנת לתיקון".
<נעה בן שבת: בתקנה 1א(ד), במקום האמור בה יבוא: "לא יפחית הממונה את סכום העיצום הכספי לפי תקנת משנה (א), אלא אם כן שוכנע הממונה כי המעסיק הפסיק את ההפרה שבשלה מוטל העיצום הכספי ותיקן אותה".
<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנת משנה (א), הוראות תקנה 1(א)(1) עד (3) לא יחולו על הפרת הוראות בעניינים אלה: קיום הוראות צו בטיחות, צו הפסקת עבודה וצו שיפור לפי חוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי"ד-1954; שימוש בכלים טעוני בדיקה לאחר תסקיר בדיקה של בודק מוסמך לפי פקודת הבטיחות בעבודה (נוסח חדש), התש"ל-1970.
<נעה בן שבת: זאת אומרת מה שאומרות כרגע התקנות, ואפשר להיכנס ולדון אחת אחת, הן אומרות שאנחנו בעצם נחיל את הסט הקיים של תקנות ההפחתה, שהן מכילות כמה הוראות, אחת, לגבי ההפחתות האפשרות בעילות הפחתה שצוינו, נעבור עליהן תיכף אחת אחת, אחרי זה נושא של מחזור העסקאות וגם עילות הפחתה שנוגעות למנהל הכללי של העיצום הכספי, אבל אנחנו נתנה את ההפסקה, אנחנו לא נטיל את זה לגבי מקרים של צווי בטיחות, צווי הפסקת עבודה וצווי - - - של הפרה שלהן, או שימוש בכלים אחרי שהיה כבר תסקיר בדיקה של בודק מוסמך, ואנחנו לא נחיל את ההוראות שנוגעות לבודק השכר.
<נעה בן שבת: שוב, אם נסתכל לתוך הדברים אפשר פשוט לעבור על עילת הפרה אחת אחרי השנייה ולשאול האם היא רלוונטית, האם היא לא רלוונטית.
<נעה בן שבת: זה מה שאני מציעה לעשות, לראות בתוך התקנות הקיימות, אם זה מקובל עליכם.
<נעה בן שבת: אחת, זה אומר, 'המעסיק לא הפר כל הוראה מהוראות התוספת השנייה לחוק בחמש השנים שקדמו להפרה'.
<נעה בן שבת: זה מאפשר לו הפחתה של 40%.
<נעה בן שבת: 'לא הפר את אותה הוראה בחמש השנים שקדמו להפרה', זה 25%.
<נעה בן שבת: צריך להזכיר שאם הוא הפר את אותה הוראה בשנתיים שקדמו להפרה, אז העיצום הכספי שמוטל עליו מוכפל, זה נחשב עבירה חוזרת.
<נעה בן שבת: אבל אם בטווח של השנתיים לבין חמש השנים הוא לא הפר את אותה הוראה עצמה אז מפחיתים לו 25%, כי הוא הפר הפרות אחרות, ואם הוא לא הפר אף אחת מההוראות של התוספת השנייה בחמש השנים, אז 40%.
<נעה בן שבת: אפשר לשנות את האחוזים, אפשר לעשות את ההתאמה - - -
<דבורה ספיר אליעזר: בכל מקרה ההפחתות לא יעלו על 50% מסכום העיצום.
<נעה בן שבת: אבל אפשר להפחית את האחוזים, אפשר לבוא ולהגיד שבעבירות האלה אנחנו רוצים הפחתה יותר נמוכה.
איל בן ראובן: זאת אומרת שבא מפקח לאתר, נתן ענישה, בדק וראה דברים לא טובים, אם חמש שנים לאחור אין לו אישום עבירתי, באופן אוטומטי הוא מקבל הפחתה של כך וכך אחוזים?
איל בן ראובן: של 25% או 40%, כמה שאמרת?
<דבורה ספיר אליעזר: אם יש לו עבר נקי, שעבר נקי מבחינתנו זה לא רק עבירות פליליות, כמו שאכפנו עד עכשיו, אלא גם צווי בטיחות של - - -
<גדיר ניקולא: אז למה לא כתבתם?
אלי אלאלוף: גברת, רגע, תני לה.
<דבורה ספיר אליעזר: זה כן כתוב, כי כתוב 'לא הפר כל הוראה מהוראות המינהל', מינהל הבטיחות בודק הפרות לא רק על בסיס - - -
<גדיר ניקולא: בהתראה כתבתם, במפורשות.
<דבורה ספיר אליעזר: כך אנחנו מפרשים, אז אם את איתנו שכך צריך לפרש אני שמחה.
אלי אלאלוף: את יכולה לא להתייחס להערות של הגברת?
<דבורה ספיר אליעזר: אז אני מסבירה.
<דבורה ספיר אליעזר: המינהל אוכף ומסדיר את תחום הבטיחות בכמה כלים, יש כלים שקשורים לעבירות פליליות ולקנסות מנהליים שהיו בעבר, קנסות מנהליים לא יהיו יותר מכאן ואילך, כי אנחנו הולכים על עיצומים כספיים.
<דבורה ספיר אליעזר: גם הממונה מגיע לאתר עבודה והוא מגלה הפרות, הוא יכול להטיל צווי שיפור וצווי בטיחות למניעת הסכנה.
<דבורה ספיר אליעזר: גם כשהיו צווי בטיחות וצווי שיפור, או צווי הפסקת עבודה, גם שם אנחנו נראה את זה כהפרה ולכן הוא לא יוכל ליהנות מההפחתה.
אלי אלאלוף: גברת, מה את רוצה?
אלי אלאלוף: מה כואב לך?
<גדיר ניקולא: מה שכואב לי, אדוני - - -
<גדיר ניקולא: שמי גדיר ניקולא ואני עורכת דין בקו לעובד.
<גדיר ניקולא: אנחנו הגשנו נייר עמדה לחברי הוועדה - - -
אלי אלאלוף: כן, קיבלנו אותו.
<גדיר ניקולא: אז קודם כל אנחנו נגד התקנות וכבר נאמר, ואני מצטרפת לכל מה שאמרה חברתי, שאין בעינינו כל חובה להתקין כזה מנגנון של הפחתה, אם כי, כפי שאמרה היועצת המשפטית של הוועדה, יש בעיה באי אישור התקנות בצורה כלשהי כי משמעות אי אישורן היא החלת התקנות הקיימות.
אלי אלאלוף: שהן מיטיבות עם העבריין.
<גדיר ניקולא: הן לא מיטיבות, הן מאמצות מנגנון הפחתה רלוונטי לסוגי עבירות של הפרת זכות סוציאלית, הפרת זכות חברתית של עובד.
<גדיר ניקולא: לעומת זאת, חברי הוועדה הנכבדים, אתם דנים בזה הרגע בדיני נפשות, בעבירות בטיחות שמסכנות את חיי העובדים במקום.
<גדיר ניקולא: עכשיו, אני רוצה לתת דוגמה אחת לחברי הוועדה, תדמיינו לעצמכם מפקח נכנס לאתר בנייה, רואה את הפיגומים הכי זוועתיים שאתם יכולים לדמיין לעצמכם, ללא מעצור.
<גדיר ניקולא: עובדים על הפיגומים ללא קסדות, ללא רתימה, ללא כלום.
<גדיר ניקולא: למזלו של אותו מעסיק, שנתפס בפעם הראשונה על ידי המפקחים, שתדירות ביקוריהם באתרי הבנייה היא כל שנתיים וחצי עד שלוש, הוא יזכה להנחה של 40%.
<גדיר ניקולא: 40%, למה?
<גדיר ניקולא: כי רק כרגע תפסנו אותך.
<גדיר ניקולא: אין שום היגיון.
<גדיר ניקולא: זה היה מתאים - - -
אלי אלאלוף: את עורכת דין, את יכולה לקנוס מישהו על זה שהוא לא נתפס אף פעם לפני כן?
<גדיר ניקולא: אין שום היגיון לתת - - - אני אגיד לאדוני למה.
<גדיר ניקולא: קודם כל עצם זה שזה מנגנון שקיים ורלוונטי להפרה לזכות של עובד לחופשה שנתית אומר דרשני.
<גדיר ניקולא: אם זה רלוונטי למי שאיבד את ימי החופשה השנתית שלו, שזו זכות חשובה, אבל היא לא משתווה לזכותו של עובד לחיים, היא לא - - -
<דבורה ספיר אליעזר: את חושבת שהעיסוק בוועדה - - -
אלי אלאלוף: לא התבקשת לענות, גברת.
<דבורה ספיר אליעזר: אבל היא מטעה את הוועדה.
אלי אלאלוף: אני מבקש, אל תעני.
<גדיר ניקולא: אדוני, משפט אחרון ואני מסיימת.
<גדיר ניקולא: מינהל הבטיחות עשה צעד חשוב מאז הטיוטה הראשונה שפורסמה, הם החריגו שתי הוראות מתחולת תקנות ההפחתה, תסקירי מנופים והפרה של צווי בטיחות וצווי שיפור.
<גדיר ניקולא: אנחנו מבקשים מחברי הוועדה, תפעילו אותו שיקול דעת, תעברו על כל אחת מאותן עבירות שיש לכם ברשימה ואותן עבירות, שאתם יודעים שהן מהוות סיכון משמעותי, 65% מ-255 התאונות שהתרחשו השנה, נפילה מגובה.
<גדיר ניקולא: כל הוראות שקשורות לפיגומים, אסור שניתן להם הנחה.
אלי אלאלוף: רק שנייה, יש פה עוד אדון.
<ישראל אסל: אותן הפרות שאנחנו שומעים פה - - -
<ישראל אסל: עורך דין ישראל אסל.
<ישראל אסל: אני היועץ המשפטי של הפורום למניעת תאונות עבודה.
<ישראל אסל: אנחנו כל הזמן שומעים הפרות הפרות הפרות, אבל איזה הפרות?
<ישראל אסל: מה שכתוב פה בתקנות זה הפרות על פגיעה בטיב חומר, חומר לא תקין, מה זה קשור לבטיחות בעבודה?
<ישראל אסל: כל הנושא של הפיגומים, נוגע רק בעניין של פיגומים ממוכנים, כמעט אין תאונות בפיגומים ממוכנים.
<ישראל אסל: מה שאני חושב שצריך לעשות, יש לנו פה גם אינדיקציה לתת לתינוק הזה להיוולד, להמתין שנה, לראות מה קורה פה, לתת למערכת קצת לעבוד.
<ישראל אסל: אם היום מינהל הבטיחות היה בא עם נתונים, מהצד של דיני עבודה דווקא, והיו אומרים 'תסתכלו, אנחנו בדיני עבודה גבינו קנסות ככה וככה וככה וככה', רואים שיש משהו, אבל פה כלום.
<ישראל אסל: אין שום נתונים, שום דבר, צריך להמתין, לתת לתינוק הזה להיוולד ואחר כך לחשוב מה עושים.
אלי אלאלוף: נציג המנופאים המוכר.
<רועי ויינשטיין: אני נציג המנופאים?
<רועי ויינשטיין: אני לא יודע, לי קוראים רועי ויינשטיין.
<קריאה: אתה לא נציג המנופאים.
<רועי ויינשטיין: אתה רוצה שנדבר על זה?
אלי אלאלוף: מה, אתה פה גם תובע, גם - - - רועי, דבר.
אלי אלאלוף: בשבילי אתה המנופאי האולטימטיבי.
אילן גילאון: הכי גבוה.
מירב בן ארי: הוא נמצא כאן בכל הדיונים של הוועדה, בכל דיון - - -
אלי אלאלוף: כן, הלוואי שהייתם עושים - - -
אילן גילאון: נבחרת למנופאי של המדינה.
<רועי ויינשטיין: בכל אופן, לי קוראים רועי ויינשטיין, אני מנופאי ואני ממשיך את הנושא הזה כי הוא חשוב לי.
<רועי ויינשטיין: אני רוצה להעלות פה נקודה מסוימת שמסכמת מה שהיה בין ראובן למר אילן גילאון ועורכת דין ויץ, שהם העלו תמונה מאוד מאוד יפה.
<רועי ויינשטיין: אני חושב שהמסקנה מהשנתיים האחרונות של הוועדה פה צריכה להיות זה שאין לנו שום מסד נתונים.
<רועי ויינשטיין: אין לנו בעצם מסד נתונים שמדבר על מה באמת - - - בכוחות שלנו.
<רועי ויינשטיין: אנחנו יודעים שלפי המוסד לביטוח לאומי, לפי הדוח שלו מ-2016, רק ענף הבנייה איבד 349,000 ימי עבודה.
<רועי ויינשטיין: אנחנו יודעים שזה עולה 4.7 מיליארד לביטוח לאומי, אנחנו יודעים איפה זה קורה ואנחנו יודעים גם שאין לנו את הכוחות לשלוח לשם ולבדוק מתי זה קורה ומה לעשות עם זה.
<רועי ויינשטיין: אני רוצה לדבר בפסקה אחת על הניסיון שלנו.
<רועי ויינשטיין: בפברואר, תחילת 2017, אנחנו העלינו מול מינהל ההסדרה והאכיפה את אותו מנגנון שאתם העתקתם למעשה לתוך העיצומים האלה, העלינו מולם עדויות חותכות לגבי חברות כוח אדם, 37 במספר.
<רועי ויינשטיין: הם התחילו כולם תהליך, נכון להיום רק אחד ממשיך בתהליך.
<רועי ויינשטיין: השאלה שנשאלת היא כזאת, אולי ננצל את הרוח הזאת שכרגע בוועדה הזאת, במקום להתעסק בכמה אנחנו יכולים להמעיט, אלא רק להשתמש ברוח הזאת כדי לקרוא ולעמוד פה, אפילו תוך שלושה חודשים, מול מסד נתונים מלא, לראות באמת כמה זה פוגע בנו ואיפה ואז אנחנו נדבר על ההפחתה הזאת לפני שאנחנו יודעים את ההשפעות.
אלי אלאלוף: תודה לך, רועי.
אלי אלאלוף: אני מתנצל בפני כולם, בשתיים ודקה אני עף מפה, כמו כולם.
אילן גילאון: אז אני מבקש דבר כזה.
אילן גילאון: אני מבקש לדחות את הדיון בנושא הזה, לא בגלל שהוא לא הגיוני, אלא אני אומר למה.
אילן גילאון: יש תהליכים ויש תאריכים, הקביעה הזאת, אני אומר לך, אדוני, לפני הדברים הנוספים, כמה מפקחים יש לנו היום, חבר הכנסת בן ראובן?
איל בן ראובן: 18.
אילן גילאון: כשתגיעו ל-40, אני אתמוך להעביר את הדבר הזה.
אילן גילאון: אבל יש דברים שהם קודמים ויש דברים שהם - - -
אלי אלאלוף: אז אנחנו נהיה כבר בפנסיה, אם אתה רוצה - - -
אילן גילאון: אז תסלח לי, אז בזה דנים.
אלי אלאלוף: אחרי חבר הכנסת חאג' יחיא אני מסכם ועובר להצבעה.
<נעה בן שבת: רגע, אבל, אדוני, אנחנו אולי נסביר מה עילות ההפחתה הבאות.
<נעה בן שבת: עילת ההפחתה הבאה אומרת שהמעסיק, עוד בטרם פנה אליו מפקח העבודה באותו עניין הפסיק את ההפרה וגם על זה יש הפחתה של 40%.
<נעה בן שבת: זאת אומרת הפסקה עצמית של ההפרה לפני הגעת גורם הפיקוח.
אלי אלאלוף: זה היה בעיצומים הקודמים, לא?
<נעה בן שבת: זה בעיצומים הכספיים שחלים על דיני עבודה בכלל והשאלה אם רוצים לעשות התאמה - - -
אלי אלאלוף: רק שנבין שזה הופעל ב-2012 כבר.
<נעה בן שבת: השאלה אם צריך לעשות התאמה של ההוראה הזאת, אם צריך להפחית או לשנות את גובה העיצום לגבי הנושא של בטיחות בעבודה.
<נעה בן שבת: שלוש, המעסיק נקט פעולות למניעת הישנות ההפרה ולהקטנת הנזק שנגרם בשלה להנחת דעת הממונה והיועץ המשפטי של המשרד.
<נעה בן שבת: זה גם 20%.
<נעה בן שבת: ויש פה את ההוראה שלא נכנסת, ההוראה של בודק שכר, כי אין מקבילה של ההוראה של בודק שכר, זה לא מתאים לנושא של בטיחות בעבודה.
<נעה בן שבת: את זה הם ביקשו להחריג.
<נעה בן שבת: העילה הנוספת, שמעסיק יחיד, שמעסיק פחות מ-10 עובדים, והממונה שוכנע כי ההפרה נגרמה בשל נסיבות אישיות חריגות המצדיקות הפחתה של העיצום הכספי או שהתקיימו נסיבות אישיות קשות המצדיקות שלא למצות את הדין עם המעסיק.
<נעה בן שבת: זו עילת מסכנות כזאת, של 25%.
<נעה בן שבת: כמו שאמרנו, התאמה שעושים פה לגבי הנושא של החובה להוכיח שבאמת ההפרה הופסקה ותוקנה, ככל שהיא ניתנת לתיקון, ההתאמה נעשית, רק מורד ההוראה של בודק השכר.
<ורד ויץ: אדוני, סליחה רק שנייה, כשאני ביקשתי להשלים את דבריי קודם אדוני אמר לי שכשנגיע לקריאה אני אוכל לדבר.
<נעה בן שבת: את יכולה לתת לי להסביר את העילות הבאות?
אלי אלאלוף: את מנהלת את הישיבה?
<ורד ויץ: לא, אני מבקשת בקשה.
אלי אלאלוף: אז תתאפקי.
<נעה בן שבת: עילות נוספות מופיעות פה בתקנה 1א הקיימת, מדברת על כך שמעסיק שמחזור העסקאות שלו אינו עולה על 10 מיליון שקלים, מפחיתים את סכום העיצום הכספי לסכום שלא יעלה על 2.5% ממחזור העסקאות שלו.
<נעה בן שבת: זה סכום יחסית נמוך לעילות הפחתה בתקנות אחרות, אבל זה הסכום שנקבע בתקנות האלה שנוגעות לדיני עבודה.
<נעה בן שבת: גם מעסיק שמחזור העסקאות שלו עולה על 10 מיליון שקלים, מפחיתים ל-4% ממחזור העסקאות ויש פה פירוט, אם מחזור העסקאות שלו אינו עולה על 100 מיליון, מפחיתים אותם עד 2 מיליון ₪, ואם מחזור העסקאות עולה על 100 מיליון ₪ מפחיתים לסכום שלא יעלה על 2.5 מיליון ₪.
<נעה בן שבת: אז זו בעיקרון ההוראה שמחילים, לא מחילים את ההוראה שנוגעת לנושא של בודק השכר ועושים את אותן הפחתות לגבי המנהל הכללי של התאגיד.
<דבורה ספיר אליעזר: אותן הפחתות קיימות.
אלי אלאלוף: עבד אל חאג' יחיא, בבקשה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כבוד היושב ראש, אם אנחנו היום לא מאשרים אנחנו נשארים עם ההפחתות הישנות, אבל הסכום שמתחיל הוא מתחיל מ-35,000 ועם ההפחתות שהיו קודם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני הייתי רוצה לחכות חצי שנה, קודם כל לראות איזה דוחות עשיתם, מה העילות, מה עשיתם בכלל.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יכול להיות שאנחנו דנים במשהו וירטואלי, שלא מגיעים לאתרים, אנחנו רק נדון כדי להפחית כי בפועל לא עושים את העבודה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הייתי מוכן ללכת על הסיכון הזה ולראות אם מתגברים את כוח האדם של האכיפה, אם מגיעים, אם יש דוחות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אחר כך, הם יידעו שאנחנו נגיע להפחתות האחרות ויכולים גם לשנות את האחוזים שנמצאים פה ואז להגיע למצב שתהיה הרתעה גם.
אלי אלאלוף: יש לי תשובה, אני אשתף אתכם בתשובה שלי.
אלי אלאלוף: אני אגיד לך, עבד אל חכים, יש שתי שיטות, או כמו שאתה אומר, בואו נמשיך בשיטה, שיש הוכחה שנכשלה.
אלי אלאלוף: השיטה הקיימת נכשלה, ברור.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כי לא הגיעו, עכשיו יתחילו להגיע בלי תוספת כוח אדם?
<דבורה ספיר אליעזר: אני יכולה להציע משהו?
אלי אלאלוף: לא, אני מציע, בינתיים.
אלי אלאלוף: אני מציע, חברים, במקום לחכות עוד שישה חודשים אני רוצה להפעיל את זה ולבקש מהשר ומהמשרד לחזור אלינו עם מסקנות ובדיקות שעשו בשישה החודשים הקרובים - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: ודוחות.
אלי אלאלוף: ודוחות, כן, שיאפשרו לנו לשפוט על סמך החלטה, לא על סמך תיאוריה, לא להשאיר את זה כמו שזה בתיאוריה.
אלי אלאלוף: ראינו שזה נכשל, השיטה, בואו ניתן צ'אנס למערכת.
אלי אלאלוף: אנחנו יודעים, שניכם יודעים טוב מאיתנו, שיש שינויים, גם פרסונליים, במערכת, הגיע הזמן.
אלי אלאלוף: אני בעד, אני אומר לכם, בואו ניתן למנגנון להתנסות בהמלצות החדשות שלו ותוך שישה חודשים השר יבוא והמנגנון יבוא ואני בטוח שזה יהיה מסודר יותר, טוב יותר, וייתן לנו דוח כתוב מסודר, מה זה עשה מ-1 בינואר עד 1 ביולי 2018.
איל בן ראובן: כלומר אנחנו יוצאים היום עם העיצומים כמו שהם, עם המנגנון הזה שהוצע פה, לחצי שנה.
אלי אלאלוף: כן, חצי שנה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: השאלה אם תהיה לנו סמכות ל - - -
אלי אלאלוף: כלומר הוראת שעה לשישה חודשים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: היועצת המשפטית, תהיה לנו סמכות אז לשנות את ה - - -
אלי אלאלוף: הכנסת הזאת - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: אז זהו, אני רוצה לשמוע את זה, כבוד היושב ראש.
עבד אל חכים חאג' יחיא: השאלה שלי הייתה אם תהיה לנו סמכות לשנות אותן אחרי שאישרנו אותן היום.
<נעה בן שבת: למעשה הסמכות להתקין את התקנות נתונה בידי השר, רק אם הוא מביא תקנות לשינוי, רק אז אנחנו - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: אז אנחנו לא יכולים - - -
<דבורה ספיר אליעזר: אנחנו יכולים להסכים להוראת שעה.
אלי אלאלוף: לכן אנחנו נותנים לו מגבלה של שישה חודשים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אין לנו את הסמכות הזו, זה מה שהבנתי מהיועצת המשפטית.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אין לנו את הסמכות להגביל אותו או לחייב אותו ל - - -
<דבורה ספיר אליעזר: לא, אבל אנחנו יכולים לקחת על עצמנו את הוראת השעה.
אלי אלאלוף: אבל לא יהיו לו תקנות מאושרות.
<דבורה ספיר אליעזר: אנחנו יכולים לקחת על עצמנו הוראת שעה וזה בסדר, מקובל עלינו.
אלי אלאלוף: לא יהיו לו תקנות בתוקף.
אלי אלאלוף: אם אנחנו עושים הוראת שעה לשישה חודשים?
עבד אל חכים חאג' יחיא: התוקף שלהן רק שישה חודשים?
<נעה בן שבת: אבל אם הן מתבטלות, אנחנו חוזרים לתקנות הקיימות.
אלי אלאלוף: ואני בטוח שהשר לא ירצה להישאר עם תקנות ללא תוקף.
<דבורה ספיר אליעזר: אני יכולה רק להתייחס להצעה?
אלי אלאלוף: כן, מילה אחת.
<דבורה ספיר אליעזר: אנחנו נקבל את ההצעה שאתם תציעו בקשר להוראת השעה ואנחנו נקבע הוראת שעה, זה מקובל עלינו.
<דבורה ספיר אליעזר: אבל אני חושבת, מבחינת הניסיון, ואני מלווה את הגברת האכיפה בדיני העבודה מאז תחילתו - - -
אלי אלאלוף: לא, אין לנו זמן, אני לא מסכים.
<דבורה ספיר אליעזר: אני חושבת שתקופה של חצי שנה היא תקופה קצרה מדי, הייתי חושבת שהיה נכון יותר מבחינה מקצועית ללכת על השנה הראשונה של ההפעלה.
אלי אלאלוף: בשלב זה שישה חודשים, תתחילו לרוץ, תעבדו, תשפרו, תצילו נפשות.
אלי אלאלוף: זאת המטרה.
<נעה בן שבת: לא קראנו עוד תקנה, יש שינוי שם המשרד.
<נעה בן שבת: שינוי שם המשרד.
<נעה בן שבת: בכל מקום בתקנות העיקריות, במקום "משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה" יבוא "משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים".
<נעה בן שבת: תחילתן של תקנות אלה ביום י"ד בטבת התשע"ח (1 בינואר 2018).
עבד אל חכים חאג' יחיא: ולמשך?
עבד אל חכים חאג' יחיא: את מתקנת את הנוסח.
<נעה בן שבת: ותוקפן כמובן לשישה חודשים מיום תחילתן.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כן, כי אם זה לא יירשם אז לא עשינו כלום.
אלי אלאלוף: אז מקובל?
אלי אלאלוף: הוראת שעה לשישה חודשים ואנחנו ניפגש פה ב-1 ביולי בעזרת ה'.
אלי אלאלוף: נמנעים – אין <תקנות להגברת האכיפה של דיני העבודה (הפחתה של סכום העיצום הכספי), התשע"ח-2017, אושרו.
אלי אלאלוף: אני מתנצל על האיחור הקטן, אנחנו היום ב-1 בינואר 2018, למי שאוהב ליהנות מהיום הזה, שיעשה את זה, שיהיה לו במזל טוב, י"ד בטבת תשע"ח, השעה 10:37 דקות.
אלי אלאלוף: לא לשכוח שאלה שחוגגים, לא, אלה שקבעו את המועדים האלה, הם לא תמיד התנהגו כראוי עם העם היהודי, אז מי שחוגג שיחשוב על זה גם, זה לא יזיק.
אלי אלאלוף: אנחנו ממשיכים בדיון של הצעת חוק תיירות מרפא תשע"ז-2017 והצעת חוק של חברת הכנסת מרב מיכאלי, לשנת 2016, בנושא.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אנחנו נמשיך בדיון תוך כדי קריאה ואני מזכיר שאנחנו חייבים למצוא פשרות אחרת הדיון הזה יכול להימשך שנים ואנחנו יודעים שזה שירות חשוב למרות שיש לו סכנות או בעיות, חלק מהם, החבר שלי, מוטקה, חבר הכנסת, כבר בא להגיד לי 'תשמע, שמעתי, שמעתי'.
אלי אלאלוף: אנחנו חיים את הבעיות האלה, אני חושב שהמערכת חיה את זה שנים, אבל זה שירות מאוד חשוב, גם שירות הומניטרי וגם שירות רפואי וגם, אם יש לו היבטים כלכליים, זה לא על חשבון ההיבטים של מתן שירות לאזרח הישראלי שהוא השירות מספר אחת והחשיבות העליונה היא קודם כל לאזרח במדינה שלנו.
אלי אלאלוף: אז אני מציע שבאמת הנושא הזה, אם אין לכם הערות כלליות, הייתי רוצה לחזור ולהמשיך בקריאת החוק שלנו.
אלי אלאלוף: בבקשה, בואו נאפשר לעודד.
אלי אלאלוף: אני מתנצל, ב-11:00 אני מעביר את ניהול הישיבה לטלי פלוסקוב ואני רץ לוועדת חוץ וביטחון.
עודד פורר: אני אהיה קצר, בלי נאומים.
עודד פורר: רק שני נושאים חשובים, אדוני.
עודד פורר: אחת, צריך להבין שהעניין הזה של תיירות המרפא, מאז התחילו לדבר על הליכי החקיקה ועד היום צנח המספר של המתרפאים בתיירות באופן דרמטי, כבר היום במדינת ישראל, בתחרות מול מדינות אחרות שמוצאות היום את המקום הזה כמקור הכנסה.
עודד פורר: אם אנחנו נכביד פה יותר מדי ברגולציה אנחנו עלולים למצוא את עצמנו שופכים את התינוק עם המים.
עודד פורר: מהצד השני, בהמשך לדברים שאתה אמרת, כדי באמת למנוע מצב שבו זה בא על חשבון מטופלים ישראלים אז באמת אני חושב שצריך להכניס לפה, לחוק, וזו תהיה כמובן אחת ההסתייגויות שאני אקדם, את הנושא של המטופלים מהרש"פ בבתי החולים בישראל.
עודד פורר: אין שום סיבה שתהיה תיירות רפואית, מי שמגיע ממקום אחר, יחולו עליו המון רגולציות, אבל מי שמגיע מהרש"פ לתוך הקו הירוק - - -
אלי אלאלוף: תגיד מה זה רש"פ.
עודד פורר: הרשות הפלסטינית.
עודד פורר: אם מישהו מגיע מהרשות הפלסטינית לקבל טיפול כמו זה, שיתייחסו אליו כאל תייר מרפא, יספרו אותו, יוכלו לבחון את זה - - -
אלי אלאלוף: יש לי תגובה מיידית.
אלי אלאלוף: זה שני עולמות ואני מציע שהשאלה הקשה והנכונה שלך תידון בממשלה, הם יקבעו, או בוועדת חוץ וביטחון.
אלי אלאלוף: פה אנחנו לא מתעסקים בזה ואני מציע ואני מודיע לך, אני מיד מוריד את זה מסדר היום.
אלי אלאלוף: זה לא תפקידנו, זה לא הצעת החוק.
אלי אלאלוף: אף אחד לא כתב את זה בהצעת החוק.
אלי אלאלוף: כמה שאני זוכר, אני עברתי על החוק - - -
עודד פורר: בסדר, אבל מותר לנו להגיד הסתייגויות ולה - - - אני בזה לא מסכים איתך.
אלי אלאלוף: לא, אז אני מציע, באמת, עודד - - -
עודד פורר: עם כל הכבוד, מותר לי לא להסכים איתך גם.
אלי אלאלוף: אני רק אומר שאני לא אביא לדיון את הנושא.
עודד פורר: אז אני אגיש הסתייגות בעניין הזה ונצטרך להצביע.
אלי אלאלוף: בסדר, תגיש הסתייגות ואז נתייחס לזה.
מרדכי יוגב: ברשות היושב ראש, אני מודה שנכנסתי לנושא חדש.
מרדכי יוגב: בשבוע שעבר, בזמן שהושבתנו, היה לי זמן קצת ללמוד ממנו, עכשיו למדתי הכול.
מרדכי יוגב: אבל כן למדתי שני דברים - - -
אלי אלאלוף: אני רוצה לבשר לך שתושבת עוד מעט.
מרדכי יוגב: אני מקווה שלא, אבל אם יהיה צורך אז אני אבוא ללמוד ממך.
מרדכי יוגב: מעבר לזה שהוא מורכב ומעבר לזה שכל מה שאמרת נכון, שירות הומניטרי, שירות רפואי, שירות כלכלי, גם עוזר ביחסי החוץ ועוד כמה דברים, אפילו כמו שאנחנו עשינו בשכנות הטובה עם פצועים מסוריה, אבל יחד עם זאת אין ספק שאסור שהוא יהיה על חשבון השירות, וגם אתה אמרת, לאזרח הישראלי.
מרדכי יוגב: במקרה נקלעתי למשהו שמראש רציתי ליזום אותו כבר שבוע קודם, נושא הטיפול בילדים חולי סרטן בירושלים, ואז כשנכנסתי לתוך הקורה הזאת הסתבר לי שהיא הרבה יותר רחבה, ובכלל המדינה, גם בשיבא, גם בשניידר היה משבר, כי מרב המיטות לילדים חולי סרטן נתפסו על ידי תיירות מרפא ועל ידי ילדים מיהודה ושומרון ורצועת עזה, עד כדי אחוזים של פחות מחצי, פחות מ-50% לילדים ישראלים, אפילו רבע רק לילדים ישראלים.
מרדכי יוגב: הדבר הזה בהחלט מחייב שאנחנו נמצא - - -
אלי אלאלוף: זה בדוק על ידי מישהו או שזה אינטואיציה?
מרדכי יוגב: מספרים מדויקים.
מרדכי יוגב: יש לי מספרים שאני יכול להעביר אליך, מספרים מדויקים בשנת המשבר 2016.
מרדכי יוגב: חזרתי להורים שאז עוררו אותנו, שאלתי 'למה לא אמרתם?', משפחות, 'למה לא אמרתם?' הם אמרו שזה היה דבר שהיה כמו בהסתרה, היה אסור להגיד אותו.
מרדכי יוגב: אפשר גם היום לגשת למחלקות ולבחון את זה, לראות את זה.
מרדכי יוגב: היה לי חבר שהיה בשבוע שעבר, שלחתי אותו להדסה עין כרם, אישית לא הייתי, ואני גם יודע שמוחבאים ילדים בשערי צדק.
מרדכי יוגב: יש שם מחלקה בהסתר.
מרדכי יוגב: אז אני אחזור אחורה לסיפור של ילדים חולי סרטן, כי בזה התעמקתי יותר, ואני חושב שהכלל שצריך להיות איתנו הוא קודם כל שעניי עירך קודמים, לייצר איזה שהיא רגולציה של אחוזים, בעיקר בעידן של מחסור.
מרדכי יוגב: אני בעד כולם, אני כמוך, בעד כולם, ואני גם חושב שיש לנו איזה מחויבות יותר גדולה לצורך העניין לילד מרמאללה או מעזה מאשר לילד מאוסטריה או אוסטרליה, אבל אנחנו כן חייבים לייצר פה, בעיקר במחסור, איזה רגולציה של אחוזים ולייצר פה עניי עירך קודמים.
מרדכי יוגב: והדבר השני הוא, כל הגורמים של תיירות מרפא, גם בזה אין מספיק מדדים, אין מספיק והעניין נכנס לתוך בתי החולים, לעתים כשההיבט הכלכלי הוא הראשון ולא ההיבט הרפואי, שזו מטרת בית החולים, הוא הראשון ומאבד באיזונים שלו.
מרדכי יוגב: עד כאן מה שהספקתי לאבחן, כך שהסוגיה היא רחבה מאוד, עמוקה מאוד ולפתחנו.
עודד פורר: אגב, על ימי אשפוז, בנושא של מאושפזים מהרשות הפלסטינית, יש דוח של הממ"מ מ-2017.
מרדכי יוגב: יש דוח של הממ"מ, אכן כן.
מרדכי יוגב: אני גם נשענתי עליו.
אלי אלאלוף: לא אמרתי שלא - - -
טלי פלוסקוב: דיברנו עליו גם.
אלי אלאלוף: דיברנו גם ואני מציע שבכלל השאלות שלכם, הן חשובות ויסודיות מאוד, שמשרד הבריאות יתכונן לדיון הבא, לתת תשובות על התפוסה בבתי חולים ותפוסה על ידי תיירות המרפא ולראות אם אנחנו הולכים על מספרים בדוקים.
אלי אלאלוף: למיטב ידיעתי זה לא כפי שאתם אומרים.
אלי אלאלוף: בבקשה, משרד המשפטים, שי.
<שי סומך: אני רק רוצה להעיר שאם מתכוונים לקיים דיון לגבי המטופלים הפלסטינאים, אז יש צורך בפורום אחר, זאת אומרת צריך את משרד הביטחון, את המינהל האזרחי וגם את האנשים שעוסקים ביחסים במערכת ההסכמית עם הרשות הפלסטינאית.
אלי אלאלוף: שמעת, עודד?
אלי אלאלוף: זה היה מופנה אליך.
עודד פורר: לא, אני הייתי - - -
אלי אלאלוף: אז תחזור על זה.
<שי סומך: אני מעיר שהבנתי שהנושא הולך לעלות היום - - -
אלי אלאלוף: זה היועץ ממשרד המשפטים.
<שי סומך: אני אומר, כדי לקיים דיון לגבי המטופלים הפלסטינאים יש צורך בפורום אחר קצת, צריך את המינהל האזרחי, את משרד הביטחון וגם את מי שעוסק במערכת ההסכמית עם הרשות הפלסטינאית.
<שי סומך: המומחיות היא לא כאן.
עודד פורר: משרד החוץ נמצא פה בדיון, אדוני?
<שי סומך: גם הפקידים וגם הפצ"ר וגם - - -
עודד פורר: אדוני, משרד החוץ נמצא פה בדיון?
עודד פורר: אתה לא חושב שמשרד החוץ צריך להיות גם כשאני נוגע במתרפאים ממדינות כמו רוסיה, אוקראינה, אנגליה, צרפת ואחרות?
עודד פורר: אם בעניין הזה אני צריך לגעת - - -
<נעה בן שבת: זו הצעה ממשלתית.
<נעה בן שבת: האם משרד הבריאות תיאם את העמדות שלו עם משרד החוץ בהכנת ההצעה הממשלתית?
<טל אמיתי-נשרי: משרד החוץ קיבל את הצעת החוק ו - - -
אלי אלאלוף: אל"ף, לא אמרת את שמך.
אלי אלאלוף: שתיים, תתקרבי למיקרופון, שלוש, דברי ברור.
<טל אמיתי-נשרי: טל נשרי, ממשרד הבריאות.
<טל אמיתי-נשרי: משרד החוץ קיבל את הצעת החוק.
אלי אלאלוף: לא שמענו את השם.
<טל אמיתי-נשרי: טל נשרי ממשרד הבריאות.
אלי אלאלוף: טל נשרים?
אלי אלאלוף: את רואה מה אני מבין?
אלי אלאלוף: אז דברו ברור, אנחנו עולים חדשים, לא מבינים עברית כזאת.
<טל אמיתי-נשרי: משרד החוץ קיבל את הצעת החוק ולמיטב זיכרוני גם העיר לגבי סוגיות מסוימות, לא הייתה התייחסות לסוגיות שדומות לדיון - - -
עודד פורר: לא, אני אומר, אתם באים ואומרים שנדרשת פה התייחסות של המינהל האזרחי והתייחסות לגבי מערכת ההסכמים עם הרשות הפלסטינאית, ברגע שאני מכניס אותם לתוך החקיקה.
עודד פורר: בהקשר הזה, מאותו משקל, נדרשת התייחסות של משרד החוץ מרגע שאני פוגע או לא פוגע במערכת יחסי חוץ כאלה או אחרים עם מדינות אחרות שכן נמצאות בתוך החקיקה.
עודד פורר: עכשיו, אני כבר אומר את זה לכם, מאחר שהצעת החוק הזו היא הצעת חוק ממשלתית, בכוונתי להעביר הסתייגות לעניין הזה.