GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: אני רוצה להבין, אבל אם זה קייטרינג שבאמת צריכה מוסדית - דיברו פה על מטבחים של צה"ל, או מקומות כאלה, זה גם נחשב צריכה מוסדית או שלא - אני לא מבינה בדיוק את ההבחנה שאת עושה פה.
<רוית ארבל: לצורך העניין, לפי הנוסח הקיים, היום קייטרינג כמעט ולא מגיעים ומגישים בצלחות במקום עם כלים גדולים.
<רוית ארבל: לצורך העניין, זה מחריג רק את הקייטרינג הזה.
<רוית ארבל: בכל פעם שמגיעות המנות מוכנות כבר בתוך חמגשית למשתמש הסופי, ולא הצרכן – הצרכן לצורך העניין זה המוסד, אז זה יחויב בסימון לפי הנוסח הזה.
<נעה בן שבת: לא מגיע בחמגשיות, אלא מגיע בקונטיינרים גדולים.
<רוית ארבל: זה מחריג רק את הקונטיינרים הגדולים.
<נעה בן שבת: לא רוצים מצד שני שהיצרן שנותן ארוחה קפואה בתוך חמגשית במקרר בסופרמרקט, שזה יהיה מוחרג.
<רוית ארבל: זה מקובל, ולכן, למעט שווק קמעונאי של מנות ארוזות מראש.
<רוית ארבל: אני מציעה להשתמש במונח שמותר בחוק.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת מאיר כהן, הצטרף אלינו.
<שרון גוטמן: בהגדרה בתקנות רישוי עסקים, תנאים תברואיים לעסקים לייצור מזון, ההגדרה שאליה מפנים ממעטת מפעל לייצור מזון ארוז מראש לשיווק לצרכן.
<רוית ארבל: אז יש אי בהירות מה זה צרכן, או שנוסיף הגדרה.
אלי אלאלוף: אני זוכר את היכולות שלך גם מהדיונים הקודמים.
אלי אלאלוף: הנקודות הספציפיות האלה שהן לא מהותיות -
<רוית ארבל: הן מהותיות.
אלי אלאלוף: אני מציע שתשבי עם היועצת המשפטית גם של המשרד וגם שלנו - - - יש לי הרגשה שזה לא עד כדי כך מהותי.
<איתן גרנות: הערה קטנה בהמשך לנושא של הפרות והירקות.
<איתן גרנות: לשרות המזון יש רשימות של צמחים, אצות ופטריות שבהם מוגדר איזה צמח אצה או פטריה מותר למאכל בישראל.
<איתן גרנות: פרות וירקות, זה לא משהו שמוגדר ברשימה מוגדרת, אלא בצמחים.
<איתן גרנות: לכן הייתי מציע לשנות פרות וירקות לצמחי מאכל.
<איתן גרנות: צמחי מאכל יש בשרות המזון רשימה מוסדרת בדיוק מה זה צמח מאכל, הוא כולל פרות וירקות, אבל כולל גם דברים אחרים.
<נעה בן שבת: גם בחוק עשינו שימוש, לא אמרנו צמחים.
<איתן גרנות: אבל זה פחות נוח, משום שאין רשימה חוקית של מה זה פרי וירק.
<נעה בן שבת: אבל כרגע אנחנו לא שואלים את עצמנו מה מותר ליבוא ומה לא מותר.
<נעה בן שבת: כרגע אנחנו שואלים מה שאתה מייבא כבר, מה שנמצא פה בשוק, או מייצר, האם אתה חייב בסימון או לא חייב בסימון.
בן יוסף: אני מהנדסת מזון, שרות מזון ארצי.
בן יוסף: אם אנחנו נפנה לרשימת צמחי המאכל וכו', בעצם לכל הצמחים, אנחנו נפסיד את אותם דגנים וקטניות שאנחנו כן רוצים סימון תזונתי עליהם, ולכן עשינו את ההבחנה המדוקדקת.
<איתן גרנות: לגבי סעיף 5, לגבי תאימות להגדרות של צרכן, צרכן מוסדי, צרכן סיטונאי מול 1145, זהו סימון שדורש דרישות ייחודיות לכל סוג צרכן.
<איתן גרנות: בעוד שפה, למשל, הסחורה המסופקת לקייטרינג, לא הסחורה שנמכרת על-ידי הקייטרינג, למעשה, אם היא תהיה מסומנת בסימון תזונתי כשלעצמה, לא עונה על העניין של הנגשת הסימון לצרכן, אלא אם זה יבוא במסמך נלווה, שאז הקייטרינג יכול - - -
<נעה בן שבת: אני רק רוצה להבהיר, יש פה הוראה שקובעת שהוראות סימון האחרות הן קיימות.
אלי אלאלוף: הצטרפה אלינו חברת הכנסת יעל כהן-פארן.
<נעה בן שבת: יוסף פה תקנה 16, שאומרת שהוראות תקנות האלה באות להוסיף על הוראות אחרות בדבר חובות סימון בחקיקת המזון, בין אם זה התקן, בין אם זה כל הוראה אחרת.
<רוית ארבל: אלא אם כן יש סתירה.
<נעה בן שבת: אין סתירה.
<נעה בן שבת: יש פה סימונים מסוימים שמהם יש מזונות שהם פטורים מהם.
<נעה בן שבת: יש פה הבחנה בין השיווק הקמעונאי לסיטונאי.
<יפעת זליקוביץ: אני מסופר-סל.
<יפעת זליקוביץ: אני רוצה להסב את תשומת ליבכם לסעיף 4, ועל הקושי שיוצר לרשתות השיווק בכלל, באופן כללי.
<יפעת זליקוביץ: המשמעות היא שאם אורזים מזון מראש, אפילו מהבוקר, במהלך היום כדי להקל על הלקוחות, כדי למנוע מגע של לקוחות בידיים במזון חשוף, צריך לעבור סימון כהגדרת החוק, דבר שמאוד יקשה על כל רשתות השיווק.
<יפעת זליקוביץ: נכון להיום, אם אנחנו אורזים מראש גבינה צהובה, בגלל חוקים קודמים אנחנו מנפיקים מדבקות שיש בהן תאריכים מומלצים, מדבקות שיוצאות מהמחשב, וזה דבר שאין לאף רשת שיווק אחרת.
<יפעת זליקוביץ: כרגע נוסף לנו עוד מגבלה של מדבקות כאלה, מה שזה אומר, שזה יצמצם מאוד את האריזה מראש בגלל הקושי ליישם, מה שזה אומר, שזה יעלה יותר את הסיכון לזיהום של לקוחות שנוגעים במוצרים חשופים, ובעצם אנחנו יוצאים שכרנו בהפסדנו.
רחל עזריה: לאו דווקא גבינה צהובה.
סימן טוב: פיתה לא עומדת בקריטריונים.
סימן טוב: תני דוגמה למשהו שכן.
<יעל כהן–פארן: את דיברת על גבינה צהובה וזה פשוט לא רלבנטי.
<נעה בן שבת: חובת הסימון, היא חובת סימון של ערכים תזונתיים.
<רוית ארבל: הוא אמר שפיתה לא - פיתה כן.
<יפעת זליקוביץ: גם גבינה צהובה, כשאנחנו אורזים אותה מראש, זה הרבה יותר הגייני שאורזים מראש, ולא מול כל לקוח, ואנחנו עושים את זה בכדי לשפר את ההיגיינה.
<יפעת זליקוביץ: בעצם זה יגרום לנו כרגע עיכובים - - -
אלי אלאלוף: עיכובים זה לא הבעיה שלנו כרגע.
<שרון גוטמן: ההערה מתייחסת לפעילויות יצור שמבצע המרכול ברישיון.
<שרון גוטמן: צריך להיות תחת רישיון.
<שרון גוטמן: גם היום באותם תנאים הוא מחויב בסימון תזונתי, זאת אומרת, אין פה איזשהו שינוי מהמצב הנוהג היום.
<גליה שגיא: רק רציתי להסב את תשומת הלב, שאנחנו מדברים בתקנות סימון תזונתי, היינו, סימון בגב האריזה, סימון בחזית האריזה, אז אין הפרדה - - - הרפורמה מדברת על שינוי סימון התזונתי בכלל.
<גליה שגיא: זו הערה בהמשך לאמירה שזה לא יהיה מסומן קדימה.
<גליה שגיא: אני מסבה את תשומת ליבנו שאנחנו מדברים על משהו רחב, על רפורמה שמדברת על שינוי הסימון התזונתי בכלל.
מאיר כהן: היות ויש פניות, חלקן נשמעות משכנעות.
מאיר כהן: אני רוצה שנתמקד כמה דקות בשאלת גבינה צהובה.
אלי אלאלוף: עוד לא הגענו.
מירב בן ארי: זה נפיץ.
מירב בן ארי: אני גם אחכה לגבינה הצהובה.
מירב בן ארי: האמת באתי גם בשביל התמ"לים, שני דברים שצריך להחריג אותם.
<זאב פיקובסקי: אני מדען ראשי תנובה.
<זאב פיקובסקי: בנושא סוכרים - הנושא הזה הוא לא חדש.
<זאב פיקובסקי: הייתי גם חבר בוועדה שעסקה בכל נושא של הגדרות סוכרים וסיבים תזונתיים לרבות סימונם, ובאותה עת, התלבטנו קשות בנושא של קביעת ערך הסוכרים במיוחד במזונות שערך הסוכרים נמוך, וישנו מגוון גדול של סוכרים.
<זאב פיקובסקי: בשעתו אני פניתי למנכ"ל המשרד, פרופ' רוני גמזו, והראיתי לו את הבעייתיות שישנה בקביעת הסוכרים.
<זאב פיקובסקי: זה היה אמור כבר לעלות לפני מספר שנים מהתיקון הקודם של סימון סוכרים.
<זאב פיקובסקי: סוכם באיזושהי דרך, לא בכתב אלא בעל פה, שמשרד הבריאות יקבע שיטות בדיקה לסוכרים, כדי שלא תהיינה שיטות שונות ותוצאות שונות בערכים שונים וכו', ואני מבקש ממשרד הבריאות שלכל הפחות יקבע שיטות בדיקה לסוכרים שתהיינה מאושרות.
סימן טוב: במידת הצורך נגדיר את השיטות הנדרשות, כבר היום הדברים עובדים בסדר.
אלי אלאלוף: נשאלתי שאלה, והיות וזה רק הבוקר מוקדם, אז אני עוד זוכר אותה.
אלי אלאלוף: .. אומרים לי, למשל, במיצים, אם רוצים להוריד את כמות הסוכר במיצים, זה לא מקובל עליכם, זה נכון דבר כזה?
סימן טוב: להיפך, יש הגדרות שהן לא אצלנו, הן הגדרות במשרד הכלכלה, למה מוגדר נקטר, מה מוגדר מיץ, מה מוגדר תקן - הגדרות תקינה של מה מוגדרים דברים מסוימים, אנחנו מוכנים בהחלט.
סימן טוב: אמרנו את זה גם בהמלצות הוועדה, אנחנו מוכנים בהחלט לעשות את השינוי.
סימן טוב: אם היום לדוגמה מוגדר נקטר שצריך להיות בו איקס מסוים, או אחוז מסוים של סוכר, אחוז מסוים של פרי, אנחנו מוכנים לעשות התאמות בהגדרות, כדי להוריד את הרכיבים המזיקים ולשמור על השם, אז אנחנו בהחלט מוכנים.
אלי אלאלוף: הבנתי שסוכר זה מזיק.
אלי אלאלוף: כדאי להוריד.
אלי אלאלוף: גם לדעתי צריכה להיות הכרזה פשוטה – כמה שפחות סוכר יותר טוב.
<איתן גרנות: אפשר להצביע על שורה של מוצרים, כמו שהוזכר כאן, תקן, או בעיקר תקנים מחייבים כמות מינימלית של סוכר.
<איתן גרנות: למשל, בתחום הריבות, מוצר הדגל הוא מעדן פרי, כלומר, מוצר שמכיל 100% פרי.
<איתן גרנות: יכול להיות מורכב מפרי אחד, יכול להיות מורכב ממספר פירות, או ממספר רכיבים של אותו פרי.
<איתן גרנות: התקן מחייב מינימום סוכר.
<איתן גרנות: כלומר, דווקא למוצר לכאורה היותר טבעי, מוצר שבנוי מפרי בלבד, יש הגדרה של מינימום סוכר, ואין אפשרות להשתמש בממתיקים.
<איתן גרנות: בארצות הברית, לדוגמה, יש מיץ, יש לו הגדרה כמה סוכר יש בו באופן טבעי מתוך הפרי, אבל יש מוצר שמותר לקרוא לו מיץ, קיים בארצות-הברית, מתוך ההגדרה שאפשר לקחת מיץ ולדלל אותו, זה דבר נכון למעדן פרי שמורכב משתי פרות או מספר רכיבים של אותו פרי שהתקן מחייב מינימום כמות סוכר, נקטר הוזכר פה, ויש עוד כמה מוצרים.
אלי אלאלוף: זה לא לדיון של עכשיו.
אלי אלאלוף: אני רוצה לציין את כניסתו של חבר הכנסת דב חנין - ברוך הבא דב.
<זאב פיקובסקי: אני העליתי את הנושא של בדיקת הסוכרים, לא כרגע את הרכבם ותכונות מינימליות.
<זאב פיקובסקי: אבל גם כדי לקבוע תכונה מינימלית לא שמענו שום התייחסות - איך יבוא פתרון לקביעת הסוכרים?
סימן טוב: אנחנו נקבע ונשב אתכם.
<רונית אנדוולט: בכל העולם כבר יש סימון של סוכרים.
סימן טוב: נמצא לזה מענה.
<זאב פיקובסקי: אין שום בעיה לסמן סוכר מוסף, כי אנחנו יודעים כמה מוסיפים.
אלי אלאלוף: בוא לא נגיע לטכניקה.
<ארבל שירן: אני מ"ניצת הדובדבן".
<ארבל שירן: אתם מציינים וגם פה בהמשך את כל הנושא של כמה הסוכר הוא רע, ואין ספק שזה נכון.
<ארבל שירן: השאלה מה התחליפים של הסוכר.
<ארבל שירן: אנחנו פה רוצים להילחם בסוכר, וגוררים את כולם לכל תחליפי הסוכר למיניהם.
<ארבל שירן: בסעיף פחות מחצי גרם למאה גרם לא צריך לסמן בכלל את הרב כוהליים.
<ארבל שירן: צריך להבין חצי גרם של רב כוהליים כתחליף סוכר אנחנו מדברים על 500 מיליגרם.
<ארבל שירן: בשתי פחיות אתה יכול להגיע לזה.
<ארבל שירן: אסור לצרוך את הכמות הזאת, אתם פותרים בכלל מלסמן אותה.
<ארבל שירן: אתם פתרתם פחות מחצי גרם למאה גרם לסמן רב כוהליים בכלל.
<ארבל שירן: האי כיוון הזה דורש מצב שיכול לשים חומרים שעל פי מחקרים שלכם הם מסרטנים, או כל מיני אבקות כאלה ואחרות, ואתם - - - מהסימון שלהם לגמרי.
<ארבל שירן: אנחנו לוקחים את כל התקנות של המלחמה לסוכר, זה מופיע - - -
סימן טוב: עוד לא הגענו לתקנה הזאת.
סימן טוב: אבל הכלל בעמוד 5, שחובה לסמן את זה, אלא אם כן זה פחות מחצי גרם ו-100 גרם, אני מניח שזה בגלל גבול הזיהוי היכולת לזהות במעבדה באופן מובהק.
<ארבל שירן: זה המון.
<RAFFAELE DE LUTIO: (מתורגמנית) אני מהתאחדות יצרני המזון האיטלקיים.
<RAFFAELE DE LUTIO: רציתי להעיר הערה קטנה על התחליפים המלאכותיים למוצרים הטבעיים.
<RAFFAELE DE LUTIO: התעשייה האיטלקית לא יכולה ולא מתכוונת להחליף רכיבים טבעיים איכותיים ביותר ברכיבים מלאכותיים שמזיקים לבריאות.
<RAFFAELE DE LUTIO: ממש היום באיטליה נסגרת תעשיית קונדיטוריה מפוארת שפועלת 150 שנה, בגלל שהיא לא יכולה לעמוד בתחרות עם התעשיות הזולות שמשתמשות במרגרינה במקום חמאה, וחומרי טעם מלאכותיים במקום פרות יבשים טבעיים, כל המוצרים האלה עולים בין 20% ל-30% פחות ממה שעולים המוצרים הטבעיים והתעשייה הזאת נסגרת, המפעל הזה נסגר.
<RAFFAELE DE LUTIO: אותו דבר נכון גם לגבי תעשיית השוקולד באיטליה.
<RAFFAELE DE LUTIO: אנחנו לעולם לא נשתמש במוצרי טעם וארומה של שוקולד במקום פולי קקאו טבעיים איכותיים שמכילים מטבעם אחוזי שומן גבוהים וסוכרים טבעיים.
מאיר כהן: אנחנו אוהבים את המטבח האיטלקי.
<יעל כהן–פארן: מה הם אומרים, שאנחנו בתקנות האלה מעודדים תחליפים לא בריאים?
אלי אלאלוף: זה לא דיון על המטבח.
סימן טוב: חברים, אנחנו נענה.
סימן טוב: היה לנו בוועדה את כל המומחים הכי גדולים לתזונה לא בארץ - בעולם.
סימן טוב: הגיעו כולם לוועדה, הוועדה הייתה פתוחה לציבור.
סימן טוב: כל הדיונים היו מוקלטים, וכולם מופיעים באתר שלנו.
סימן טוב: אנחנו אומרים את זה בצורה חד-משמעית.
סימן טוב: יש הבדל בין סוכר, בין הנזק שגורם סוכר לבין תחליפים.
סימן טוב: אנחנו לא ממליצים על תחליפים, ואנחנו לא נגיד לציבור לצרוך תחליפים, והם לא יקבלו סימון ירוק, זה לא יקרה, אבל זה לא מזיק כמו סוכר.
סימן טוב: צריך לשתות מים, אבל בין משקה ממותק למשקה ממותק בסוכר לבין משקה ממותק בתחליף, עדיף את התחליף כי הוא לא גורם את הנזקים שגורם הסוכר.
סימן טוב: הסוכר גורם לנזקים קשים מאוד.
סימן טוב: אני פה כמנכ"ל משרד הבריאות, ואני אומר את זה כמנכ"ל משרד הבריאות, אבל באמת, מאחורי ולצדי יש את כל המומחים הכי גדולים בעולם, ובאו ונתנו את דעתם על הדבר הזה.
סימן טוב: אם יהיה - - - מחר או בעוד שבוע או בעד שנה, שנגיד להם שהדבר הזה מזיק, נחזור לפה ונתקן.
סימן טוב: אנחנו כרגע מיושרים עם כל ההמלצות של כל ארגוני הבריאות ושל כל המומחים הבינלאומיים.
סימן טוב: אנחנו לא ממליצים לצרוך תחליפי סוכר, שוב, רק דברים כמה שפחות מעובדים, כמה שיותר טבעיים ולשתות רק מים, אבל זה לא באותה רמת מתיקות.
אלי אלאלוף: בבקשה, האורח מאיטליה.
<RAFFAELE DE LUTIO: תודה.
<RAFFAELE DE LUTIO: אני רוצה לאפשר לחברת הכנסת הנכבדה שנזעקה קודם.
<RAFFAELE DE LUTIO: אכן, התקנות האלה, התוצאות המעשיות שלהן בפועל, בשטח, יהיו בדיוק זה, שהרכיבים הטבעיים יוחלפו בתחליפים.
<RAFFAELE DE LUTIO: זה קרה בבריטניה, שם התקנות היו וולונטריות, היה שם מצב אבסורדי שקולה זירו קיבלה תווית ירוקה וחלב טבעי קיבל תווית אדומה.
<RAFFAELE DE LUTIO: נכון שזה לא יקרה כאן.
<RAFFAELE DE LUTIO: אבל התוצאות המעשיות בפועל של זה לגבי היצרנים יהיו אלה.
<RAFFAELE DE LUTIO: מה שאנחנו טוענים הוא לא שרכיב בודד זה או אחר מזיק לבריאות.
<RAFFAELE DE LUTIO: מה שמזיק זה עודף צריכה.
<RAFFAELE DE LUTIO: לראייה, אנחנו יודעים שאם ילד יאכל רק גבינה, זה כמובן יזיק לבריאותו.
<RAFFAELE DE LUTIO: אבל מנה סבירה של גבינה תהיה טובה לבריאותו, כי היא מכילה גם שומן וגם סידן, והגבינות לפי התקנים שלכאורה המוקלים האלה, יכילו הרבה פחות סידן, כך שהדבר יהפוך למזיק.
<זאב פיקובסקי: אני רוצה להתייחס לנושא של התחליפים, ואני חושב שיש להם בעיה מאוד מהותית.
<זאב פיקובסקי: אני הייתי מצפה שתקנות אחראיות או גישה אחראית תתבסס על זה של הפחתת הצורך במתיקות, בטעם, וירידה הדרגתית ברכיבים הטובים, ולא להשאיר את המתיקות באותה רמה.
<זאב פיקובסקי: כי מה אנחנו עושים?
<זאב פיקובסקי: זה דרך אגב, מה שקרה במדינה שאנחנו מאמצים את הכיוון שלה.
<זאב פיקובסקי: במכה אחת מחליפים סוכר בתחליף, המתיקות נשארת באותה רמה, למעשה, נסגר הצורך, או נפגע ההכרח להוריד את הרצון למתוק.
<זאב פיקובסקי: כלומר, אותם ילדים ימשיכו לצרוך את אותה רמת מתיקות לאורך זמן.
<זאב פיקובסקי: במקום לתת לנושא הזה לעבוד לאורך זמן ולהוריד מתיקות כשאפשר, ולהוריד אותה באופן מתון, ותוך פרק זמן ארוך להגיע לאותה תוצאה אבל בלי אותם הממתיקים המלאכותיים שבקוויק קווינס קל מאוד לעשות אותם ולהעביר מוצר מסוכר לממתיק.
<זאב פיקובסקי: העובדה היא שלאותם ממתיקים יש רמות מותרות מקסימליות, וזה לא בא סתם.
<זאב פיקובסקי: לא אנחנו קבענו את זה.
<זאב פיקובסקי: קבע את זה האיחוד האירופאי, קבע את זה הקורטקס, קבע את זה האקסטרא אירופאי.
<זאב פיקובסקי: אנחנו יודעים שהרמות הן מקסימליות ונמוכות.
<זאב פיקובסקי: גם אותם רכיבים, ממתיקים שנקראים טבעיים, אם נסתכל במה מותר, נראה שהרמה המותרת היא הנמוכה ביותר שאותו רכיב טבעי מהממתיקים שנקראים מלאכותיים.
<זאב פיקובסקי: אז אני חושב שיש כאן פספוס אחד גדול בראיית הבריאות של הדור הצעיר במיוחד, כאשר במקום ללכת ולהפחית את המתיקות באופן הדרגתי לאט, לאט, נותנים לו תחליף, והמתיקות נשארת זהה.
<זאב פיקובסקי: אם זאת רפומולציה - אני חושב שאנחנו מפספסים.
<נעה בן שבת: אתה גם נגד הדו שלביות?
<זאב פיקובסקי: אני טוען שבכלל היה צריך ללכת למצב הדרגתי שאפילו לחייב – אני תעשיין, אפילו לחייב בצורה ברורה ומדווחת כמה סוכר הפחתת כל שנה בשני אחוז, בשלושה אחוז, כדי להרגיל את החייך לטעם פחות מתוק, ולא לאותו טעם עם תחליף.
<זאב פיקובסקי: זאת לא נקראת רפומולציה, אני נורא מצטער, זאת מהפכה, אבל לא מהפכה נכונה.
<דורית אדלר: הנושאים האלה בליבי בצורה מאוד רצינית.
<דורית אדלר: אני חושבת שיש כאן הרבה הגיון במה שנאמר לגבי המזונות המסורתיים, מצד אחד, וגם לגבי מה שנאמר עכשיו לגבי הממתיקים המלאכותיים.
<דורית אדלר: הנושא של הממתיקים המלאכותיים, ראוי שהוא יחזור לוועדת ההסדרה לדיון נוסף.
<דורית אדלר: יש היום מספיק עדויות שמראות שהממתיקים המלאכותיים כרוכים בנזק, אולי אפילו בהגדרת ההשמנה, אנחנו יודעים את זה.
<דורית אדלר: יש היום כבר לא מעט עדויות שהאפקט הבריאותי שלהם נוטה לנזק, ולכן, אם אנחנו באמת נכשיר את הממתיקים המלאכותיים, אנחנו בעצם נמשיך לאפשר לאוכלוסייה לאכול את המזונות האולטרה מעובדים, לא נטפל במגפות שאנחנו רוצים לטפל בהם.
<דורית אדלר: אנחנו רוצים להעביר את האוכלוסייה לאכול תזונה ים-תיכונית, רובה צריך להיות מזון לא מעובד, והתעשייה צריכה להתיישר לעניין הזה.
<דורית אדלר: צריך להבין גם שהיצרנים המקוריים של המזון שלנו זה החקלאות.
אלי אלאלוף: לא ניתנה לכם הזדמנות להציג אתם המועצה?
<דורית אדלר: הייתה לנו הזדמנות קצרה, אנחנו לא היינו חלק מוועדת ההסדרה, אבל אני חושבת שיש מספיק נתונים לחזור ולדון בדברים האלה.
<דורית אדלר: גם חלק מהמזונות האלה נושאים רכיבים מזיקים אחרים, ולכן, כדאי לדון בנושא הזה של ממתיקים לבחון מחדש איך אנחנו רוצים לעשות את המהלך.
<דורית אדלר: אבל אין לנו זמן להרגיל את החייך לירידה במתיקות כי שיעורי התחלואה עולים בצורה דרמטית.
<דורית אדלר: עכשיו התפרסם ששיעורי שבץ מוחי עלו ב-30% מעבר למה שחשבו – זה דיווח של איגוד הנוירולוגים מלפני שבועיים, שלושה.
<דורית אדלר: אז אנחנו מדברים פה בדיני נפשות.
מירב בן ארי: מנכ"ל המשרד היה נחרץ – הקשבנו לו.
מירב בן ארי: מגיעה כאן דוברת, אומרת משהו אחר.
מירב בן ארי: האזנו כאן לכולם.
מירב בן ארי: לא הצלחתי להבין – הממתיק הטבעי אל מול הממתיק המלאכותי.
מירב בן ארי: בוא נגיד הסכמנו ששניהם לא בריאים, אבל בסוף צורכים אותם.
סימן טוב: יש בסוף – תפסת מרובה לא תפסת.
סימן טוב: יש כאילו דברים שהם מוכחים מדעית ודברים שהם לא מוכחים מדעית.
סימן טוב: ברור שהיינו רוצים להרגיל לומר לכל הציבור – תשתו רק מים, תאכלו רק דברים לא מעובדים, זה לא רלבנטי בעולם שבו אנחנו חיים.
סימן טוב: ולכן, אנחנו זיהינו את שלושת הרכיבים המזיקים ביותר לתזונה בישראל – סוכר, שומן רווי ונתרן.
מירב בן ארי: אתה אומר על קולה זירו שיש בו ממתיק, אתה לא תיתן, אבל משהו שיש בו סוכר טבעי, אתה כן תשים אדום.
מירב בן ארי: אז אתה גורם לציבור ללכת לממתיקים המלאכותיים.
סימן טוב: אני אענה.
סימן טוב: אנחנו ממליצים לציבור לשתות מים.
מירב בן ארי: נו באמת.
מירב בן ארי: אתה חושב שיש הורה שלא רוצה שהילדים שלו ישתו מים?
מירב בן ארי: אבל בוא נתראה עם החיים עצמם.
סימן טוב: אל"ף, זה הזמן לחנך את בתך הטרייה.
מירב בן ארי: אל תדאג, בתי תשתה מים, וגם בשבת, כמו שאנחנו גדלנו יתנו לה קולה, והיא בסדר גמור.
מירב בן ארי: כמו שאני גדלתי וצמחתי עם הקולה בשבת.
מירב בן ארי: אתה בטח מכיר את זה – כל השבוע שותים מים, בארוחת שישי מוציאים את הממתיק, בסדר.
סימן טוב: יש הבדל מובהק בין סוכר לבין תחליפים.
סימן טוב: הנזק המוכח מדעית בעשרות מחקרים ומאות מחקרים והאנליזות שנעשו על מחקרים, סוכר מזיק ותחליפים לא מזיקים כמו סוכר.
סימן טוב: אני עושה הבחנה.
סימן טוב: להבדיל ממה שנאמר כאן, או לכאורה אולי השתמע, אנחנו לא נשים על זה סימון ירוק.
סימן טוב: מה שמכיל ממתיק מלאכותי, לא יקבל המלצה שלנו כמשהו שמומלץ לצרוך אותו – הוא לא יסומן כמזיק.
סימן טוב: הצרכן יבין שזה לא מזיק ולא מומלץ.
מירב בן ארי: לא יסומן בכלל – לא אדום ולא ירוק.
אלי אלאלוף: אני לא מרגיש אנחנו מתקדמים אחרי התשובות.
אלי אלאלוף: הייתי רוצה להמשיך ולהתקדם.
<שרון גוטמן: בדיוק לעניין הזה פה לנושא של כביכול איזשהו התייחסות להטעיה לגבי הממתיקים.
<שרון גוטמן: אנחנו מבקשים בסוף התקנות להוסיף תקנה שאולי תסדר את העניין הזה לעניין מניעת הטעייה שהנוסח שלה יהיה – "העדר חובה לסימון מזון ארוז מראש לפי הוראות תקנות אלה לא יהווה כשלעצמו הצדקה להצגה של המזון כבריא.
<שרון גוטמן: מומלץ מאושר בידי משרד הבריאות או עומד בדרישותיו.
<שרון גוטמן: אנחנו סבורים שתקנה כזו בעצם תבהיר לכולם שלא מדובר פה בהמלצה, ולא בסימן ירוק.
סימן טוב: מה שלא מקבל סימון אדום, לא אומר שהוא מומלץ לצריכה.
דב חנין: תודה, אדוני היושב ראש, אני חושב שאנחנו נמצאים במתח בין שני דברים שהם חשובים.
דב חנין: ברמה המקצועית, ד"ר אדלר, היא ה"אורים והתומים" שלי בענייני תזונה, ואני לגמרי חושב שעמדותיה מקצועיות.
דב חנין: בוודאי אנחנו היינו רוצים להגיע למצב שבו תהיינה הוראות רחבות ככל הניתן שמכסות סיכונים במגוון גדול של בעיות.
דב חנין: מצד שני, אדוני היושב-ראש, כרגע ככנסת, אנחנו עומדים בפני אתגר.
דב חנין: אם אנחנו נצליח להעביר את התקנות האלה שאני אומר מראש שהן מאוד חלקיות, הן לא מכסות את כל הדברים.
דב חנין: יכול להיות שגם בהיבטים מסוימים צריך לחזור ולבחון אותם.
דב חנין: בהיבטים נקודתיים מסוימים בהמשך לדבריה של ד"ר אדלר, ראוי לבחון אותם.
דב חנין: אבל אסור לנו להתמקד כל כך בראייה של משהו שהוא יהיה מושלם, עד כדי כך שאנחנו לא נצליח להעביר אותו.
דב חנין: זה יהיה פספוס מאוד גדול.
דב חנין: אנחנו נמצאים בגדול ברגע של רצון.
דב חנין: הרגע הזה של רצון הוא לא מושלם, יש בו קשיים, יש בו בעיות, יש כמה דברים שהייתי רוצה לשנות, ואני אשתדל במסגרת הדיונים לשנות.
דב חנין: אבל בגדול, המשימה שלנו כוועדה, היא להעביר את זה.
דב חנין: זה מגן על חיים של בני אדם היום, כדאי להגן על זה עוד יותר, אבל בוא לפחות נתחיל בהגנה הבסיסית ביותר.
מאיר כהן: בכל זאת, דב, הוויכוח או המתח בין סוכר לבין ממתיקים היא שאלה משמעותית מאוד.
מאיר כהן: זה לא דבר שיכולים לעבור על זה ולהסתפק באיזה סעיף שהוא לא ברור.
מאיר כהן: אני לא יודע, אני שותק, ואני יוצא קצת מבולבל.
מאיר כהן: עד עכשיו הבנתי שממתיקים הם שורש הרע.
מאיר כהן: עכשיו אני מבין שממתיקים - - -
אלי אלאלוף: יש לי בעיה עם החברים שלי.
אלי אלאלוף: אתם מגיעים באמצע דיון.
אלי אלאלוף: דיברנו בהתחלה על המטרות הכלליות של התקנות, זה כלל מה שאתה אומר.
אלי אלאלוף: מי שמכיר את הוועדה הזאת, אנחנו רוצים להתקדם כמה שאפשר גם אם זה לא אופטימלי.
אלי אלאלוף: תוך כדי יישום לתקן.
אלי אלאלוף: אנחנו פתוחים לדיונים נוספים בהמשך שיתקנו את המצב - שהמשרד הרלבנטי יביא את ההערות שלו.
אלי אלאלוף: כרגע, ברשותכם, אני רוצה לחזור.
אלי אלאלוף: אנחנו רוצים קודם כל להתקדם עם התקנות שיש לנו.
אלי אלאלוף: החלום שלנו זה לעשות את זה היום - ולמה היום?
אלי אלאלוף: מפני שאחרת יש פה השלכות מול משרד המשפטים שזה יכול להידחות בעוד שנתיים פלוס, אז סוף השנה הוא מאוד מרכזי בדיונים, אז תתחשבו בזה חברים, בואו לא נפתח את הדיון.
אלי אלאלוף: אנחנו באמצע המהלך, רצים בדיוק כמו שאתה אומר דב, כדי שנתקן לפחות חלקית את המצב שהוא בלאו הכי לא סימפטי היום.
אלי אלאלוף: אז אם אין הערות רק לתקנות, לרמה שהגענו אליה, אני מבקש לא לבקש את רשות הדיבור, כי אני לא יודע מי הולך להתייחס לתקנות ומי לא.
אלי אלאלוף: אנא רק לתקנות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כאשר מדברים על הנזק של הסוכר, ושהממתיקים הם פחות, אנחנו לא הבנו כמה פחות.
אלי אלאלוף: לא, זה לא הדיון.
עבד אל חכים חאג' יחיא: בסדר, אני יודע שזה לא הדיון.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל אם הם לא יסומנו – אם זה 90% מהנזק של הסוכר, והוא לא יסומן אז אנחנו פספסנו.
אלי אלאלוף: זה מסומן במוצר.
<יפה חובב: אני מאיגוד לשכות המסחר.
<יפה חובב: זה מספיק לנו כדי שנהיה כאן.
<יפה חובב: אני רק רוצה להוסיף אינפורמציה.
<יפה חובב: חבר הכנסת חנין, דיבר על קשיים.
<יפה חובב: יש מדינה אחת שאומץ המודל הזה זו צ'ילה, ובצ'ילה עברו את זה.
אלי אלאלוף: סליחה, זו לא התקנה.
<רוית ארבל: הערה שהועלתה פה בעניין החקיקה.
<רוית ארבל: אני מבקשת שיעוגן בתקנות.
<רוית ארבל: ביקשנו לעניין הסוכרים, דיבר זאב על הצורך בהגדרת שיטות בדיקה למען אחידות.
<רוית ארבל: אנחנו לא רוצים לשים מכשול בפני זה.
אלי אלאלוף: אני לא חושב שזה הכרחי בשלב זה.
אלי אלאלוף: אל תחזרו על מה שסיכמנו.
<רוית ארבל: רק שהסמכות, אדוני, לקבוע את שיטות הבדיקה ייקבעו בתקנות.
<נעה בן שבת: כרגע אנחנו בתקנות.
<נעה בן שבת: כרגע אנחנו לא קובעים עכשיו בתקנות שמשהו אחר ייקבע בתקנות.
<נעה בן שבת: את שיטות הבדיקה כמו כל הדברים האלה, זה סמכות של משרד הבריאות להגיד איך בודקים מה בודקים.
<רוית ארבל: התקנות האלה קובעות חובת סימון.
אלי אלאלוף: את יכולה להסתפק בתשובות שלנו.
<נעה בן שבת: התקנות קובעות גם חובת סימון של כל מיני דברים, וכל ההוראות לגבי איך מחשבים אותם, ומה מחשבים אותן, לא נמצאות כאן בתקנות האלה, נמצאות בהוראות אחרות.
<נעה בן שבת: אנחנו רק מתייחסים לחובה לשמור את המסמכים שעל פיהם נעשה החישוב הזה.
<שרון גוטמן: בגלל זה הגדרת מעבדה נלקחה מהחוק.
<נעה בן שבת: בתוספת הראשונה מופיעים שלושה סמלים אדומים.
<נעה בן שבת: אחד – שומן רווי בכמות גבוהה.
<נעה בן שבת: נתרן בכמות גבוהה, והשלישי – סוכר בכמות גבוהה.
<נעה בן שבת: "תרכובת מזון לתינוקות" (Infant Formula and Follow-on Formula for Infants)- תרכובת מזון המיועדת לספק את הצרכים התזונתיים של תינוקות עד גיל שנה במקום חלב אם, באופן מלא או חלקי.
מירב בן ארי: אדוני, אפשר להתייחס לתמ"לים.
מירב בן ארי: אני רוצה באופן כללי להגיד על סימון מוצרים לתינוקות, שאני מבינה שזה משלב 3.
מירב בן ארי: שלב 1, 2, בסדר, אבל שלב 3 לא.
מירב בן ארי: בעצם התקנה לא מחריגה את התמ"לים שהילד מתקדם, של התינוק, ובעצם, אומרת לאימהות ולציבור שהתמ"ל לא בריא, התמ"ל הוא תחליף מזון לתינוקות.
מירב בן ארי: קיבלתי את ההערה שלך, התייחסות ספציפית נקודתית למרכיבי מזון, אני מכירה את התחום הזה.
מירב בן ארי: אתה יודע שיש לי תינוקות, אמנם, ברוך השם, אני עדיין מניקה, אני לא נזקקת לתמ"לים, אבל אני רואה את החברות שלי.
מירב בן ארי: ואני אומרת לך שלבוא ולסמן את התמ"לים בסימון על הסוכר שלהם, זה יעשה נזק – הכפיות סוכר.
<נעה בן שבת: כרגע אחרי גיל שנה.
סימן טוב: לא יהיה לזה סימון אדום.
סימן טוב: יהיה רק כתוב מעל גיל שנה כמה כפיות סוכר זה מכיל ל-100 גרם בלבד.
מירב בן ארי: אבל אני שואלת אותך, יש מוצרים אחרים שיש בהם סוכר לצורך העניין, מוצרים אחרים של תינוקות, או של ילדים קטנים שאתה לא מסמן – איך אמרת, זה לא ירוק ולא אדום, זה בין לבין.
סימן טוב: זה לא יסומן באדום.
סימן טוב: אני כן רוצה שאת כאימא תוכלי להשוות בין שני תמ"לים, ואם באחד יש פחות סוכר, ותרצי לתת לבת שלך עם פחות סוכר, תוכלי לעשות את זה - לא יקבל סימון אדום.
מירב בן ארי: הייתה ועדה של האוצר שבדקה משהו אחר על פיקוח על מחירים של תמ"לים.
מירב בן ארי: לצורך העניין, כאשר הגיעו המסקנות כי לא מזמן גם הגיע לקטע של מכסים, באו ואמרו שהתמ"לים – בטח יגידו אנשי המקצוע, אין ביניהם שוני ממש מהותי.
מירב בן ארי: אבל שוב פעם, מטרנה, נוטרילון, סימלאק, וכל השאר, שוב פעם, אני לא משתמשת בתמ"לים, אני מודה.
מירב בן ארי: שאלה באמת, ואת זה צריך לשאול את אנשי המקצוע, האם באמת יש הבדל?
מירב בן ארי: כי אם יש הבדל אני מסכימה אתך שהאמא תדע.
מירב בן ארי: אבל אם אין הבדל, וכל התמ"לים הם אותו דבר מבחינת הסוכר, אנחנו באים ואומרים לאימהות, רגע, תחשבי שנייה, אולי זה לא מה שאת רוצה לתת לבן שלך.
מירב בן ארי: אימא צעירה רואה את זה – שוב פעם, אם אין הבדל, מסכימה.
מירב בן ארי: אבל אם כולם אותו דבר, והיא אומרת לעצמה, או.
מירב בן ארי: אולי זה לא מה שאני צריכה לתת לילד שלי, אבל תכ'לס, אין לך אלטרנטיבה, כי גם אם הוא אוכל מוצקים, בסוף הוא הולך לישון.
מירב בן ארי: הנה, היא מהנהנת, כי זה מידע אישי.
מירב בן ארי: בסוף, התינוק הולך לישון עם הבקבוק.
סימן טוב: לא טוב.
מירב בן ארי: אבל מה תתני לו?
מירב בן ארי: אתם חיים בעולם שבו כל הילדים שותים מים, והתינוק הולך לישון בלי בקבוק.
אילן גילאון: אדוני, איפה מירב?
אילן גילאון: היא לא הגיעה....
<רונית אנדוולט: אני מאגף התזונה, משרד הבריאות.
<רונית אנדוולט: קודם כל, ברכות להולדת התינוקת שלך, ותמשיכי להניק אותה.
<רונית אנדוולט: הנושא של התמ"ל לא יסומן בסימון אדום, אני רוצה להבהיר.
<רונית אנדוולט: הדבר היחיד שיסומן, בתמ"ל שלב 3 שהוא מגיל שנה ואילך, מאחורי האריזה, יהיה כתוב כמה סוכר יש על זה, וכמה כפיות סוכר.
<רונית אנדוולט: הגיעו אלינו הרבה מאוד פניות של רופאי ילדים, שמגיעים אליהם ילדים בני שנתיים ושלוש עם בקבוק שהדבר היחיד שמשכיב אותם לישון זה בקבוק.