GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עמיחי תמיר: לי אין לב לבוא לאנשים שלי - אני לא איש שר"ם, אני לא בכיסא גלגלים, אני לא מקבל את הקצבה הזאת – ולהגיד: בואו נתמוך בעליית שכר המינימום, כשאתם תאכלו אותה בעוד קצת.
<אבנר עורקובי: אני מפטר את העובד הזר שלי, אין לי ברירה.
מסעוד גנאים: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לברך על הצעת החוק, על העלאת שכר המינימום.
מסעוד גנאים: לפי דעתי כל שיפור, כל התקדמות בנושא הזה רק עושה טוב לאנשים הנזקקים, עושה טוב גם למדינה.
מסעוד גנאים: אתמול ראש הממשלה – אתם שמעתם את הנאום שלו – אמר שהמצב בישראל הוא גן עדן, המאושרים ביותר.
מסעוד גנאים: אנחנו רוצים בפועל, לא בנאומים, לא בסיסמאות, לעשות את המקום הזה מאושר דרך שיפור מצבם הכלכלי של כולם - אם זה בעלי המוגבלות או האחרים.
מסעוד גנאים: כל אלה שזקוקים במדינה, לפי דעתי זו מבחנה של ממשלה, שלנו כחברי כנסת ושל מדינה.
אלי אלאלוף: אני רוצה שתשימו לב רק לדבר אחד.
אלי אלאלוף: הדיונים פה הם לא פוליטיים, הם מאוד עניינים.
אלי אלאלוף: קואליציה, אופוזיציה, יש פה מסר אחד שעובר, שאנחנו אמורים לדאוג לכל ילדנו.
אלי אלאלוף: מי שבא ממשפחה ברוכת ילדים כמוני, יודע שאי אפשר לתמוך באחד ולשכוח את השני.
אלי אלאלוף: אנחנו נמשיך, ניאבק בדרכנו ואתם בדרככם כדי לשפר את העיוותים.
<בונדי יוסף ארביב: יש חלש יותר וחלש פחות.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה לעשות את זה.
אלי אלאלוף: אני לא עושה דירוגים.
אלי אלאלוף: מי שחלש, אנחנו צרכים לדאוג לו, לא חשוב באיזו רמת חולשה הוא נמצא.
אלי אלאלוף: אנחנו כרגע מתעסקים בנושא של שכר המינימום.
אלי אלאלוף: אמרנו, יש לנו כלי שעוד לא נסגר.
אלי אלאלוף: הוא מתחיל בצורה מדהימה, ב-4.2 מיליארד שקל.
אלי אלאלוף: חברים, תבינו.
אלי אלאלוף: אני אומר, זו התחלה.
אלי אלאלוף: החוק הזה כולו הוא בין 400 ל-500 מיליון שקל.
אלי אלאלוף: לא כולו על המדינה, הוא גם על מעסיקים כמוכם.
<אבנר עורקובי: אל תעשה אותי מעסיק.
<אבנר עורקובי: זה מרגיז אותי.
<אבנר עורקובי: תשלם לו אתה.
אלי אלאלוף: אני לא הייתי כשעשו אותך בהחלטה המטופשת הזאת מעסיק.
אלי אלאלוף: גם את זה נחפש לתקן, תאמין לי.
אלי אלאלוף: אני רוצה לעבור לקריאת החוק, אחר כך אנחנו גם נצביע עליו.
<נעה בן שבת: הצעת חוק שכר מינימום (העלאת סכומי שכר מינימום – הוראת שעה) (תיקון), התשע"ח-2017 תיקון סעיף 1.
<נעה בן שבת: בחוק שכר מינימום (העלאת סכומי שכר מינימום – הוראת שעה), התשע"ה – 2015 (להלן – הוראת השעה), בסעיף 1 – בפסקה (1), בהגדרה ""שכר מינימום", לחודש" – בפסקה (4), במקום "תום תוקפו של חוק שכר מינימום (העלאת סכומי שכר מינימום – הוראת שעה), התשע"ה-2015 (בחוק זה – הוראת השעה)" יבוא "יום י"ב בכסלו התשע"ח (30 בנובמבר 2017)"; זאת הפעימה של 5,000 ₪.
<נעה בן שבת: היא תסתיים ב-30 בנובמבר 2017 לפי המוצע.
<נעה בן שבת: אחרי פסקה (4) יבוא: "(5) בתקופה שמיום י"ג בכסלו התשע"ח (1 בדצמבר 2017) עד תום תוקפו של חוק שכר מינימום (העלאת סכומי מינימום – הוראת שעה), התשע"ה-2015 (בחוק זה – הוראת השעה) – סכום השווה ל-5,300 שקלים חדשים, כפי שהוא מוגדל במהלך התקופה האמורה בפסקה זו, על פי סעיף 4;"; בפסקה (3)(א), במקום "בפסקאות (1), (2), (3) ו-(4)" יבוא "בפסקאות (1) עד (5)".
<נעה בן שבת: תיקון סעיף 2.
<נעה בן שבת: בסעיף 2 להוראת השעה, במקום "בפסקה (4)" יבוא "בפסקה (5)".
<בונדי יוסף ארביב: אדוני, דבר אחד וזהו.
<בונדי יוסף ארביב: הקיפאון בקצבאות שלנו הוא לא באשמתנו.
<בונדי יוסף ארביב: 15 שנה הקפיאו לנו את הקצבאות.
אלי אלאלוף: יש לך הערות לסעיפים שהוקראו?
<בונדי יוסף ארביב: לא קשור לסעיפים האלה.
אלי אלאלוף: חברים, אנחנו יכולים להצביע?
אלי אלאלוף: מי בעד ההצעה כפי שהוקראה, מי נגד?
אלי אלאלוף: ההצעה התקבלה, היא עולה לאישור המליאה בקריאה שנייה ושלישית.
<בונדי יוסף ארביב: המצב שבו אנחנו נמצאים כעת הוא תולדה ישירה של החלטה ב-2002 או 2003 על הקפאה רוחבית, החלטה של שר האוצר דאז, היום ראש הממשלה, להקפיא את קצבאות הנכות.
<בונדי יוסף ארביב: אותו פער שהצטבר לו במשך 15 שנה - -
אלי אלאלוף: אתה רוצה שאני אגיד שאתה צודק?
אלי אלאלוף: זה ידוע.
אלי אלאלוף: אמורים לתקן.
<בונדי יוסף ארביב: אם זה כל כך ידוע, יש מקום לתקן עוול קשה זה.
אלי אלאלוף: בחוק אחר אנחנו נטפל.
<אבנר עורקובי: זה יום עצוב למדינת ישראל.
<אבנר עורקובי: אתם לא רואים את השקופים.
אלי אלאלוף: אני רוצה להודות באופן חם לאבי ניסנקורן, לכל התמיכה, לכם.
אלי אלאלוף: אנחנו מחויבים לכם לא פחות גם אחרי החוק הזה.
טלי פלוסקוב: בוקר טוב לכולם, היום ה-28 בנובמבר 2017, י' בכסלו התשע"ח, השעה 09:04.
טלי פלוסקוב: אנחנו מתחילים את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
טלי פלוסקוב: הנושא על סדר היום: תקנות הפיקוח על מזון לבעלי חיים (סימון מזון לבעלי חיים), התשע"ח-2017.
טלי פלוסקוב: משרד החקלאות, תציגו לנו על מה אנחנו מדברים.
טלי פלוסקוב: אם תרצו אחר כך, המשרדים האחרים, להתייחס, אנחנו נשמח, ואז נעבור לתקנות.
<דפנה טיש פיגנבוים: אנחנו פה מניחים על שולחן הוועדה לאישור את תקנות הפיקוח על מזון לבעלי חיים (סימון מזון לבעלי חיים).
<דפנה טיש פיגנבוים: מדובר בתקנות מכוח חוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים, שעבר ואושר בוועדה הזאת ב-2014.
<דפנה טיש פיגנבוים: מדובר בחוק מודרני, חדש, עדכני, שמיועד להחליף את צו הפיקוח על מספוא.
<דפנה טיש פיגנבוים: מדובר בצו שהוא אגב חקיקת שעת חירום.
<דפנה טיש פיגנבוים: זה כחלק מהמהלך של הממשלה לבטל את הצווים שתלויים בשעת חירום.
<דפנה טיש פיגנבוים: בנוסף, יש מהלך מקצועי של המשרד, של הקמת אגף חדש, שד"ר אניאלה גלבוע תרחיב עליו.
<דפנה טיש פיגנבוים: אנחנו הקמנו חוק חדש.
<דפנה טיש פיגנבוים: יש טיוטות של תקנות רבות שעוד יגיעו בשנה הקרובה.
<דפנה טיש פיגנבוים: זו הסנונית הכמעט ראשונה של הנושא המקצועי.
יאיר גלבוע: כמו שדפנה אמרה, אנחנו מתכנסים בעניין תקנות סימון, שזו באמת סנונית ראשונה בנושא של כל חוק הפיקוח על בעלי חיים.
יאיר גלבוע: הראייה שעמדה מאחורי החוק הזה היא ראייה כוללנית של בריאות הציבור, של בריאות אחת שמתכללת את כל שרשרת הייצור - מהמשק ועד הצלחת.
יאיר גלבוע: זו החשיבות העיקרית של החוק הזה.
יאיר גלבוע: בנוסף לשקיפות שאנחנו אמונים עליה בחוק הזה, יש אספקטים נוספים של העברת האחריות ליצרן.
יאיר גלבוע: אנחנו כרגולטור מבצעים פיקוח על נותני היתרים לייבוא ולייצור של מזון לבעלי חיים.
יאיר גלבוע: המטרה של התקנות היא בסופו של דבר לתת הוראות מנחות ליצרנים וליבואנים.
טלי פלוסקוב: משרד הבריאות, יש לכם הערות?
<רינה ורסנו: עברנו על החוק ועל התקנות.
<רינה ורסנו: כרגע אין לנו הערות לגבי הטיוטה האחרונה שהגיעה אלינו.
<רינה ורסנו: רק מבחינת חובת ההתייעצות, לצערנו השר שלנו התפטר.
<רינה ורסנו: חלה חובת התייעצות בלי חתימה של השר כרגע.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, התייעצו עם משרדכם, גורמי המקצוע היו שותפים בהליך הכנת התקנות, והם יצטרכו להשלים את ההתייעצות עד שהשר שנכנס - -
<רינה ורסנו: כן.
<דפנה טיש פיגנבוים: טיוטת התקנות הופצה ב-2015 לציבור וגם למשרדים.
<דפנה טיש פיגנבוים: ד"ר ורסנו היא חברה בוועדה המייעצת למנהל השירותים הווטרינרים ולשר החקלאות, שזאת ועדה שגם דנה, בין היתר, בתקנות האלו.
<דפנה טיש פיגנבוים: אין לנו חילוקי דעות מקצועיים או משפטיים עם המשרד.
<דפנה טיש פיגנבוים: נעשו פניות רשמיות ולא רשמיות במהלך השנה האחרונה עם השר שלנו, השר ליצמן, ובאמת חיכינו למכתב הרשמי.
טלי פלוסקוב: זה לא אומר שאין שר.
טלי פלוסקוב: מי שיהיה השר עכשיו זה ראש הממשלה.
טלי פלוסקוב: אני כרגע מתייחסת לפן המקצועי.
טלי פלוסקוב: ברגע שאתם מוסכמים על הנוסח - -
<נעה בן שבת: הם יצטרכו, לצורך הפרסום של התקנות - -
טלי פלוסקוב: נחתים את השר שיהיה באותו רגע.
בראון: אנחנו מברכים על כל החידוש של החוק הזה, על כך שלא נמשיך לעבוד לפי צו שאני לא יודע אם הוא משנת תרפפ"ו או קצת אחרי.
טלי פלוסקוב: גברתי היועצת המשפטית, בבקשה תתחילי להקריא.
טלי פלוסקוב: אם יהיו הערות, בבקשה תרימו יד, אני אתן לכם אפשרות.
<נעה בן שבת: תקנות הפיקוח על מזון לבעלי חיים (סימון מזון לבעלי חיים), התשע"ח-2017.
<נעה בן שבת: בתוקף סמכותי לפי סעיף 36(ב)(6) ו-(8) לחוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים, התשע"ד-2014 (להלן –החוק), בהתייעצות עם שר הבריאות, השר להגנת הסביבה והוועדה המקצועית המייעצת, ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: יש לנו פה אישור התייעצות עם השר להגנת הסביבה.
<נעה בן שבת: נאמר לנו עכשיו שהתייעצו עם הוועדה המייעצת ועם משרד הבריאות.
<נעה בן שבת: חילופי השרים עכשיו לא מאפשרים את ההשלמה הטכנית הזאת, אבל ההתייעצות קוימה.
<נעה בן שבת: בתקנות אלה – "אפר גולמי" – החומר המינרלי שנותר משריפת חומר אורגני; "אצווה" – כמו תאו סדרת ייצור של מזון לבעלי חיים המכוונת להיות בעלת מאפיינים אחידים, ושיוצרה במהלך מחזור ייצור אחד; "חיית מחמד" – בעל חיים שאדם מגדל אותו או מטפל בו, לרבות סוס וחמור, ולמעט חיית משק; זאת אומרת, אנחנו מדברים פה ממש על בעל חיים שאדם מגדל אותו.
<נעה בן שבת: "חיית משק" – בעל חיים ממין שמוחזק לשם הפקת מזון או רכיב במזון, ממנו או מתוצרתו; זאת אומרת, אם יש לי עז מחמד בחצר, היא תיחשב עדיין חיית משק לצורך העניין.
<ישעיהו פורת: יש חוות סוסים שמקבלות מזון תעשייתי שנשלח אליהן בצורה תעשייתית.
<ישעיהו פורת: האם הן נכללות בתוך חיות מחמד?
יאיר גלבוע: הן חיות מחמד בכל מקרה, הן לא מיועדות להזנה.
טלי פלוסקוב: אז הם כן נכללים.
<ישעיהו פורת: למרות שזה יכול להיות חוות עם מספר גדול של סוסים.
יאיר גלבוע: כן.
<דפנה טיש פיגנבוים: יש חקיקה שמדברת על הבחנה לתוצרת חקלאית, אבל ההבחנה שרלוונטית לנו היא יותר בין חיות שמייצרות מזון לחיות שלא מייצרות מזון.
<דפנה טיש פיגנבוים: למרות שזה לא הסל הטבעי, גם סוסים וחמורים נכנסים לחיות מחמד, כמובן רק בהקשר שלנו.
<נעה בן שבת: "מזון ייעודי" – מזון המיועד להזנה מלאה או חלקית של בעל חיים ומותאם לצרכים בריאותיים או תזונתיים מיוחדים בהתאם לגיל, למין ולמצב התחלואה של בעל החיים;
בראון: לגבי המזון הייעודי, כתוב פה גם בהתאם לגיל, למין, למצב תחלואה וכו'.
בראון: אם מזון ייעודי יהיה כל מזון שמיועד לגיל מסוים של בעל חיים, כמעט כל מזון יהיה ייעודי.
בראון: אני רוצה להבהיר שכשמדובר על מזון ייעודי, זה רק כשיש צרכים בריאותיים או תזונתיים מיוחדים, לא כל כך דבר שהוא בהתאם לגיל.
<נעה בן שבת: אין תרכובת לגורים או לחיות?
בראון: אם אני מפנה את זה לכיוון של חיות משק, אז כל התערובות שמיועדות ללול הולכות לפי גילאים.
בראון: כל המזון שמוגש ללול נהפך למזון ייעודי.
בראון: זה קצת בעייתי.
<רינה ורסנו: כתוב כאן "מיוחדים", זאת אומרת, כבר יש את ההתניה שזה תנאים מיוחדים, לא התנאים הרגילים שאתה מאכיל חיות.
<רינה ורסנו: כבר נכנס לפה הייחוד של זה, לא כל דבר.
בראון: ביקשתי שזה יובהר לפרוטוקול, זה הכל.
<נעה בן שבת: "מזון מלא" – מזון לבעל חיים המספק את כל צרכי הזנתו של בעל החיים, למעט מים; כאן הוסבר לי שאנחנו מדברים על מזון שאפשר להסתפק באכילה שלו, לא צריך להוסיף לו שום דבר אחר.
<דפנה טיש פיגנבוים: זה דומה למטרנה, סימילאק.
<נעה בן שבת: "מזון רפואי" – מזון לבעלי חיים המכיל תכשיר וטרינרי, אחד או יותר; כאן יש שינוי מהנוסח המקורי.
<נעה בן שבת: בנוסח המקורי דובר על תכשיר וטרינרי מיוחד.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים פה עכשיו על כל תכשיר וטרינרי.
<נעה בן שבת: "מזון משלים" – מזון לבעלי חיים אשר אינו מספק את כל צרכי הזנתו של בעל החיים; למרות שזה נשמע משלים, שכאילו זה בא בנוסף, יכול להיות שזה המזון שבעל החיים אוכל באופן רגיל אבל מוסיפים לו - -
יאיר גלבוע: הוא לא יכול להתקיים רק על המזון המשלים.
יאיר גלבוע: זאת אומרת, המזון המשלים חייב להיות חלק מתזונה, לא כתזונה בלעדית.
<נעה בן שבת: תערובות נחשב למזון משלים?
יאיר גלבוע: תלוי איזה.
יאיר גלבוע: אם יש לך בליל לחולבות, הוא מכיל בתוכו את כל המרכיבים.
יאיר גלבוע: אם מדובר בתוסף, הוא לא מכיל את כל המרכיבים, הוא מכיל רק ויטמינים, שזה רק חלק מהצרכים של בעל החיים.
בראון: כשמדובר על תערובות למעלי גירה, זה הופך את כל התערובות למעלי גירה למזון משלים.
<נעה בן שבת: "מזון משלים מינרלי" – מזון לבעלי חיים המכיל אפר גולמי בשיעור של 40% לפחות; "מספר היתר ייצור" – מספר סידורי של היתר לייצור מזון לבעלי חיים שניתן לפי סעיף 4 לחוק; "מספר היתר שיווק" – מספר סידורי של היתר לשיווק מזון לבעלי חיים שניתן לפי סעיף 4 לחוק;
יאיר גלבוע: פה אני אבקש לתקן את זה למספר היתר ייבוא, לא מספר היתר שיווק.
<רינה ורסנו: למה ייבוא?
יאיר גלבוע: אנחנו לא נותנים היתרים לשיווק.
יאיר גלבוע: שיווק זה לחנויות.
יאיר גלבוע: מי שעושה את הפיקוח זה הרשויות המקומיות.
<רינה ורסנו: אבל מה לגבי היתר שיווק מהמפעל היצרני?
יאיר גלבוע: היתר ייבוא יכול לכלול גם שיווק, אבל לא כל המשווקים הם בעלי היתר שיווק.
טלי פלוסקוב: ייבוא זה גם שיווק.
טלי פלוסקוב: שיווק לא כולל ייבוא.
טלי פלוסקוב: אם נחליף את זה במילה "ייבוא", זה יכלול שני מושגים.
<רינה ורסנו: אני אצטרך לבדוק את החוק, לראות אם ייבוא כולל שיווק גם בארץ.
<נעה בן שבת: שיווק כולל ייבוא.
<נעה בן שבת: ייבוא לא כולל שיווק בארץ.
<נעה בן שבת: בוודאי שהיבואן גם משווק בארץ.
<רינה ורסנו: זה ברור.
<רינה ורסנו: הרי את מייצרת משהו בארץ ומשווקת אותו.
<רינה ורסנו: היא רוצה לשנות כאן לייבוא.
<רינה ורסנו: האם שיווק בארץ נכלל כאן?
<רינה ורסנו: זה משהו שלא בדקתי אותו.
<רינה ורסנו: ברגע שיש מספר היתר ייבוא, זה מוציא את השיווק בארץ.
טלי פלוסקוב: את חושבת שרק את מה שמביאים מחו"ל.
יאיר גלבוע: יש שני סוגים של היתרים.
יאיר גלבוע: יש היתרים ליצרנים שמייצרים בארץ, כאשר ההיתר הזה כולל ייצור ושיווק.
<דפנה טיש פיגנבוים: יש מישהו שהוא רק משווק בישראל.
יאיר גלבוע: לא, אין לנו.
יאיר גלבוע: לא ניתן בפועל.
יאיר גלבוע: זה לא נעשה בפועל.
<דפנה טיש פיגנבוים: מה אם יש אדם שהוא לא יצרן בישראל, והוא גם לא יבואן, אבל הוא מבקש רק לשווק את המוצר הזה בישראל?
יאיר גלבוע: כרגע הוא לא צריך להופיע על התווית.
יאיר גלבוע: מי שמופיע על התווית זה היבואן.
<דפנה טיש פיגנבוים: זה משהו אחר.
יאיר גלבוע: אנחנו מדברים פה על תקנות סימון, אנחנו מדברים על ההיתרים שניתנים בפועל.
יאיר גלבוע: מה שבסופו של דבר יופיע על התווית זה שם היבואן ומספר ההיתר שלו.
יאיר גלבוע: למשווק אנחנו יכולים להגיע דרך היבואן.
יאיר גלבוע: משווקים יכולים להשתנות מפעם לפעם.
יאיר גלבוע: פעם יבואן משתמש במשווק כזה, פעם הוא משתמש במשווק אחר.
יאיר גלבוע: יש גם את המשווקים בחנויות, שאלו גם נקודות שיווק.
טלי פלוסקוב: היא לא מדברת על שיווק.
טלי פלוסקוב: אם מביאים את זה מחו"ל, זה נקרא ייבוא.
טלי פלוסקוב: מה לגבי מה שמייצרים בארץ?
יאיר גלבוע: היתר הייצור זה ההיתר שמתייחס למה שמייצרים בארץ.
טלי פלוסקוב: קיבלת תשובה?
<רינה ורסנו: אני לא יודעת.
<רינה ורסנו: אם יש הפניה לסעיף 4 לחוק, אז מדובר גם על שיווק.
<נעה בן שבת: לא, הוא מדבר על היתר בכלל.
<נעה בן שבת: בסעיף 3(ד) כתוב: "השר רשאי לקבוע סוגי מזון לבעלי חיים ששיווקם אינו טעון היתר".
<נעה בן שבת: אנחנו רואים שהשיווק עצמו טעון היתר.
<דפנה טיש פיגנבוים: בתקנות ההיתרים, שהן יוגשו לוועדה בהמשך ואנחנו כמובן נדון בהן בנפרד, יהיו החלטות שבמקרים מסוימים סוג מסוים של מזון או סוג שיווק מסוים – אפשר גם להחליט בצורה מאוד רחבה - לא טעון היתר שיווק.
<דפנה טיש פיגנבוים: החוק קובע שככלל יש חובה לייצר, לשווק - כשלשווק כולל גם ייבוא לישראל, על זה אין לנו ויכוח - תחת היתר בלבד.
<דפנה טיש פיגנבוים: כשנגיע לתקנה 4 שמדברת על מה צריך לסמן, נראה שכשזה מיוצר בישראל זה שם היצרן, וגם כשלא מיוצר בישראל, ובמקרים שמדובר במזון מיובא - גם את השם של היבואן.
<דפנה טיש פיגנבוים: אנחנו כתבנו במקור את שם המשווק, כיוון שהחוק מתייחס לשיווק שכולל גם ייבוא.
<דפנה טיש פיגנבוים: זו לא טעות לכתוב היתר שיווק או שם המשווק, כשלענייננו שם המשווק יהיה היבואן.
<נעה בן שבת: אם אנחנו רוצים להבהיר את הדבר הזה, נכתוב כך: "מספר היתר שיווק" – מספר סידורי של היתר לשיווק מזון לבעלי חיים שניתן לפי סעיף 4 לחוק, לרבות היתר לייבוא.
טלי פלוסקוב: אפשר להוסיף את המילים "לרבות היתר לייבוא"?
יאיר גלבוע: אין לנו אלא את היתרי הייבוא.
יאיר גלבוע: אין לנו היתרים למשווקים.
יאיר גלבוע: זה משהו שלא קיים.
<נעה בן שבת: אתם לא תדרשו.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, ברשימת ההיתרים אתם לא תדרשו את ההיתר לשיווק.
יאיר גלבוע: אנחנו לא נדרוש.
יאיר גלבוע: אולי נוכל לפטור אותם בתקנות הבאות.
יאיר גלבוע: ההגדרה של משווק היא הגדרה - -
טלי פלוסקוב: משרד הבריאות טוען שבחוק כן רשום שצריך.
טלי פלוסקוב: איך פותרים את הבעיה הזאת כדי שלא נחזור על זה שוב?
יאיר גלבוע: בתקנות הבאות, כמו שאמרתי, אפשר לפטור את המשווקים שאנחנו לא נותנים להם היתר.
יאיר גלבוע: בפועל אנחנו מכוונים ליבואנים.
טלי פלוסקוב: בואי נשמע את משרד הבריאות.
<רינה ורסנו: אני הייתי משאירה בסעיף הזה מספר היתר שיווק.
<רינה ורסנו: בסעיף 4 הייתי כותבת: "משווק - משמעותו ייבואן".
<רינה ורסנו: זאת אומרת, להשאיר את זה מבחינת החוק כמו שרשום בחוק, אבל בסעיף שמתייחס - -
טלי פלוסקוב: שההסבר למשווק יהיה יבואן.
טלי פלוסקוב: האם מקובל עליכם?
<רינה ורסנו: תגידו איך מבחינה משפטית אפשר לנסח את זה.
<נעה בן שבת: את אומרת להשאיר את זה פה מספר היתר שיווק.
טלי פלוסקוב: היא פשוט רוצה לתת הסבר אחר כך למה זה משווק.
<רינה ורסנו: ובסעיף 4 להדגיש שהמשווק לעניין זה הוא יבואן.
<נעה בן שבת: את הפטור שאת אומרת שאתם רוצים לתת לכל המשווקים, איך אתם מתכוונים לתת אותו?
טלי פלוסקוב: בתקנות אחרות.
<דפנה טיש פיגנבוים: בתקנות שמסדירות היתרים.
טלי פלוסקוב: עד שאנחנו לא מאשרים תקנות אחרות תהיה פה אי הבנה.
<נעה בן שבת: לא רק זה, אלא גם אתם אומרים שהקביעה של סוגי מזון של בעלי חיים שאינו טעון היתר זה רק סוגי מזון לבעלי חיים, זה לא סוגי פעילויות.
טלי פלוסקוב: האם אנחנו יכולים להוסיף למשווק את העניין של יבואן?
<נעה בן שבת: לרבות יבואן.
<רינה ורסנו: אני חושבת שזה פותר לנו את הבעיה.
טלי פלוסקוב: ואז זה יסביר קצת יותר.
טלי פלוסקוב: ברגע שיהיו התקנות הבאות שאתם מדברים עליהן, ודאי שזה יפתור את הבעיה.
יאיר גלבוע: צריך לשים את הדעת לכך שלא כל יבואן הוא גם משווק.
טלי פלוסקוב: צריך גם את זה לקחת בחשבון.
בראון: התקנות האלו מתייחסות אך ורק לנושא של סימון.
בראון: בסימון מה שאנחנו רוצים זה או מספר היתר של יבואן, או מספר היתר של יצרן.
בראון: אנחנו לא מתייחסים בכלל למשווק, לכן אין סיבה שבהגדרות יופיע הנושא הזה של מספר היתר שיווק.
טלי פלוסקוב: אז אולי לא צריך.
יאיר גלבוע: אני גם חושבת ככה.
יאיר גלבוע: זה גם ההיתרים שאנחנו נותנים היום.
יאיר גלבוע: אני חושבת שזה לא נכון יהיה לרשום את זה.
<נעה בן שבת: את רוצה שיהיה כתוב "מספר היתר יבוא" – מספר סידורי של היתר לשיווק מזון לבעלי חיים שניתן לפי סעיף 4 לחוק ליבואן?
טלי פלוסקוב: פתרנו את הבעיה.
<רינה ורסנו: חזרנו בחזרה למה שקורה למשווקים.
<רינה ורסנו: כרגע לפי החוק - -
<נעה בן שבת: זה לא יהיה הדבר שמצוין בתווית הסימון.
<נעה בן שבת: בתווית הסימון לא יהיה מצוין המשווק, בלי קשר לשאלה אם צריך היתר או לא צריך היתר.
<רינה ורסנו: בסעיף 4 המשווק הוא גם היבואן.
<נעה בן שבת: ולכן אנחנו אומרים שזה היתר שיווק שניתן ליבואן.
<נעה בן שבת: זה מספר ההיתר ליבואן.
<רינה ורסנו: זאת אומרת, את משנה כאן גם את ההגדרה, נכון?
<נעה בן שבת: אני משנה את המונח כך שהוא יהיה מספר היתר ייבוא, ובתוך ההגדרה אני פשוט מוסיפה בסופה את המילה "ליבואן".
<נעה בן שבת: "תווית סימון" – תווית כאמור בתקנות אלה, המוצמדת לאריזת מזון לבעלי חיים או לתעודת משלוח של מזון לבעלי חיים; "תכשיר וטרינרי" – תכשיר וטרינרי הרשום בפנקס במדור תכשירים רפואיים לשימור וטרינרי כאמור בתקנות הרוקחים (תכשירים), התשמ"ו-1986; "תקנות רישום תוספים" – תקנות בדבר רישום תוספים שיותקנו לפי סעיף 36(ב)(6) לחוק.
<נעה בן שבת: תווית הסימון (א) הפרטים שלפי תקנות אלה נדרש לציינם בתווית סימון, יודפסו על גבי תווית הסימון בעברית, באותיות מודגשות, בגופן, בצבע ובגודל אחיד שלא יהיה קטן מ-12 נקודות גופן, אלא אם כן נקבע אחרת בתקנות אלה.
<נעה בן שבת: מיד נראה מקומות שנקבע אחרת.
<נעה בן שבת: (ב) תווית הסימון תוצמד לאריזת המזון לבעלי חיים במקום בולט, ולגבי מזון לבעלי חיים שאינו משווק באריזות – תצורף לתעודת המשלוח של המזון.
<נעה בן שבת: (ג) בתווית הסימון לא יצוינו אלא פרטים שנדרש לציינם בתווית הסימון לפי תקנות אלה.
<נעה בן שבת: אתם לא מאפשרים פרסום אחר או מידע אחר בתוך התווית?
<דפנה טיש פיגנבוים: כן.
<דפנה טיש פיגנבוים: לעניין הזה אני אבהיר.
<דפנה טיש פיגנבוים: התווית היא מה שאושר על ידי הרגולטור.
<דפנה טיש פיגנבוים: אנחנו נרצה לשמור אותה כך שהצרכן שקורא ידע שזה הדברים שחייבים לרשום.
<דפנה טיש פיגנבוים: כמובן שאין בזה כדי למנוע סימונים נוספים על גבי המוצר שלא על גבי התווית המאושרת.
<דפנה טיש פיגנבוים: זה יכול להיות לוגו, יכול להיות מידע נוסף רלוונטי, אבל התווית הוא המידע היחיד שאנחנו חייבים ודורשים.
בראון: אני הייתי מבקש שלגבי מזון שהוא בתפזורת, ויש התייחסות אחרי זה, שתווית הסימון תוכל להיות מודפסת על גבי תעודת המשלוח.
בראון: הגודל של הגופן הוא לא מעשי.
בראון: אנחנו מדברים על מזון לכל בעלי החיים, כולל דגים באקווריום.
<רינה ורסנו: אלא אם כן נקבע אחרת.
טלי פלוסקוב: פחות מ-12?
בראון: כן.
טלי פלוסקוב: מה נראה שם?
בראון: אם תסתכלי על חבילה של פסטה, הרבה פעמים התכולות מודפסות שם בגופנים שהם פחות מ-12.
בראון: אם נדרוש 12 – אחר כך נעבור על כל מה שצריך להיות בתווית – או אפילו לפעמים גדול יותר, זה פשוט לא ייכנס.
בראון: צריך להתאים את זה לגודל האריזה.
יאיר גלבוע: זו ההערה שהתקבלה אתמול ובעקבותיה החלטנו לשנות את הסעיף הזה לגבי תווית הסימון.
טלי פלוסקוב: מה ההצעה שלכם?
יאיר גלבוע: הפרטים שלפי תקנות אלה נדרש לציינם בתווית סימון, יודפסו על גבי תווית הסימון בשפה העברית; פרטי הסימון יהיו ברורים וקריאים.
יאיר גלבוע: כל מילה ופרט יצויינו בבהירות, במקום הנראה לעין, ובאופן שיקל על הצרכן לקרוא ולהבין את התכולה.
יאיר גלבוע: על הסימון להיות בצבע שונה מצבע הרקע שעליו הוא מופיע.
יאיר גלבוע: הסימון לא יטושטש על ידי איורים או חומר אחר כתוב, מודפס או מוטבע, או כל סיבה אחרת.
יאיר גלבוע: גודל האותיות והספרות לא יקטן מגודל גופן של 10 פיקסלים או 2 מילימטרים.
טלי פלוסקוב: מה אתם חושבים על ההצעה של משרד החקלאות?
טלי פלוסקוב: עשו פה התאמה למוצר, בין אם זה האוכל לכלב, בין אם זה לדגים.
<דפנה טיש פיגנבוים: צריך לשמוע מאנשי המקצוע בשטח אם הגודל מתאים.
<רינה ורסנו: 2 מילימטרים זה בקושי - -
טלי פלוסקוב: 2 מילימטר אף אחד מאיתנו לא קורא.
<רינה ורסנו: כולם ילכו למינימאלי.
<רינה ורסנו: אפשר להגיד באריזות קטנות, כי אריזות קטנות זה לצריכה - -
טלי פלוסקוב: הייתה שם איזו שהיא אמירה.
<נעה בן שבת: יש הוראות שלפעמים קובעות את הכיתוב יחסית לגודל האריזה.
יאיר גלבוע: לא מצאתי משהו כזה.
<נעה בן שבת: אנחנו ראינו את זה עכשיו בתקנות שמובאות בנושא של הסימון התזונתי.
טלי פלוסקוב: איך כתבתם שם, את זוכרת?
<רינה ורסנו: אני לא זוכרת.
טלי פלוסקוב: זה יהיה נכון להתאים לגודל האריזה, ואז פתרנו את הבעיה.
יאיר גלבוע: צריך שזה יתפוס שיעור מסוים מהאריזה.
<נעה בן שבת: אם אפשר, תביאו לי את הנוסח של הנושא הזה, אחרי זה נחזור לתקנה הזאת.
טלי פלוסקוב: נחזור לתקנה הזאת כשיביאו לנו את הנוסח.
<נעה בן שבת: אם את אומרת שלא יצוינו על הפרטים שנדרש לציינם, זה אומר שציור, סימון או הטבעה לא אמורים להיות מסומנים על גבי התווית בכלל.
<נעה בן שבת: כותרת תווית הסימון.
<נעה בן שבת: בראש תווית הסימון יצוינו הפרטים שבפסקה (1) להלן, ואחריהם יצוינו הפרטים שבפסקה (2) להלן: המילים "לא למאכל אדם", ואחריהן, בצבע שונה ובסוג גופן שונה, אזהרות בדבר השימוש במזון, כל אלה בגופן הגדול בשתי נקודות גופן מהגופן האמור בתקנה 2; אם נשנה את הגופן בסעיף 2, נשנה גם את זה.
<נעה בן שבת: הפרטים שבפסקאות משנה (א) עד (ה) שלהלן, בהתאם לסוג המזון: לגבי מזון ייעודי – המילים "מזון ייעודי" בגופן הגדול בשתי נקודות גופן מהגופן האמור בתקנה 2, ואחריהן המילים "לפני השימוש במוצר, יש להיוועץ ברופא וטרינר"; לגבי מזון מלא – המילים "מזון מלא"; לגבי מזון משלים – המילים "מזון משלים"; לגבי מזון משלים מינרלי – המילים "מזון משלים מינרלי"; לגבי מזון רפואי – המילים "מזון רפואי" בגופן הגדול בשתי נקודות גופן מהגופן האמור בתקנה 2, ואחריהן המילים "השימוש במוצר ייעשה על פי מרשם רופא וטרינר".
<נעה בן שבת: אני רק אבהיר את ההערה שנמסרה לי לגבי המזון המלא.
<נעה בן שבת: החשיבות של הציון של המזון המלא הוא כדי שידעו שהוא באמת מאפשר הזנה מלאה של בעל החיים.
<נעה בן שבת: לעומת זאת, מזון משלים, צריך לדעת שהוא זקוק לתוספים הנדרשים.
<נעה בן שבת: פרטי הסימון – כללי.
<נעה בן שבת: בתקנה 4 יש לנו, בנוסף למה שקראנו בתקנה 3 שאלה דברים כללים, רשימה ארוכה של פרטים שנדרש לסמן.
<נעה בן שבת: גם בתקנה 5 יש הוראות כלליות.
<נעה בן שבת: מתקנה 6 עד תקנה 9 יש הוראות ספציפיות שמשתלבות עם ההוראות שקבועות בתקנה 4.
<נעה בן שבת: בתווית הסימון יצוינו, אחרי הכותרות האמורות בתקנה 3, הפרטים שבפסקאות (1) עד (10) שלהלן, לפי סדרם: השם המסחרי של המזון לבעלי חיים; בעלי החיים שהמזון מיועד להזנתם; הגבלות ואזהרות לעניין השימוש במזון להזנת בעלי חיים מסוימים, ככל שקיימות כאלה;
<ישעיהו פורת: בסעיף 4(1) אני מבקש לכתוב "הגדרת המזון" במקום המילים "השם המסחרי".
<ישעיהו פורת: זאת אומרת, במקום שיהיה כתוב את המותג, את השם המסחרי, יהיו כתובות המילים "הגדרת המזון" - כשהגדרת המזון, למשל, זה מזון לפרות או בליל חולבות - בצורה כזאת שאני לא אהיה מחויב לנקוט פה בעמדה מסחרית אלא בעמדה מקצועית.
<ישעיהו פורת: למשל, שזה בליל לעגלות, זה בליל לעגלות.
יאיר גלבוע: יש לכם גם קוד, נכון?
יאיר גלבוע: לכל בליל יש קוד.
<ישעיהו פורת: כן, לכל בליל יש קוד.
יאיר גלבוע: אפשר במקום המילים "שם מסחרי" את המילים "ייעוד וקוד"?
<ישעיהו פורת: או הגדרת סוג המזון.
יאיר גלבוע: הגדרת סוג המזון - -
<נעה בן שבת: למרות ששם מסחרי זו גם הדרישה בתקנות הקיימות.
<ישעיהו פורת: שם מסחרי מחייב אותי, הוא יורד לפרטים יותר עמוקים.
<ישעיהו פורת: אני רוצה להגדיר שזה מזון לפרות חולבות, לא לעגלות.
<רינה ורסנו: יהיה כתוב את בעלי החיים שהמזון מיועד להם.
<רינה ורסנו: שם מסחרי זה בדרך כלל למוצרים.
<ישעיהו פורת: נכון, זה מותג
<רינה ורסנו: אתה צריך לאפשר לכתוב מותגים למיניהם.
<רינה ורסנו: היה לי מזון לחתולים שהיה מותג.
<רינה ורסנו: למה לא לרשום אותו?
<רינה ורסנו: אנשים הולכים גם לפי מותגים, בייחוד כשאנחנו מדברים על מזון לחיות מחמד.
<רינה ורסנו: אני חושבת שכן כדאי להשאיר את זה.
<ישעיהו פורת: אני חושב שהסימון המסחרי מכניס אותנו לנקודה שבה אנחנו צריכים אחר כך לבדל כל מוצר ומוצר.
<ישעיהו פורת: כאן אני רושם באופן כללי: זה מזון שמתאים לפרות חולבות, זה מזון שמתאים לעגלות, זה מזון שמתאים לעגלים.
<ישעיהו פורת: זה רק תורם לנושא, זה לא גורע ממנו.
<רינה ורסנו: שם מסחרי, במידה ויש.
<רינה ורסנו: ישנם מוצרים שהם בינלאומיים.
<רינה ורסנו: מה, פתאום אתה תדרוש להסיר?
<רינה ורסנו: נניח שיביאו מותג מארצות הברית.
<רינה ורסנו: אם לא יהיה כתוב, אתה תדרוש ממנו להסיר את זה.
<רינה ורסנו: זה לא הגיוני.
<נעה בן שבת: אנחנו משאירים "שם מסחרי של המזון, במידה ויש"?
<ישעיהו פורת: אולי לכתוב "שם מסחרי או הגדרתו".
<דפנה טיש פיגנבוים: לא ברור לנו מה זה הגדרתו, מה גם ש-4(2) דורש, וזה אתם כמובן מסכימים, את בעלי החיים שהמזון מיועד להזנתם.
<דפנה טיש פיגנבוים: זאת אומרת, ב-(2) אנחנו עונים על הדרישה לציין אם זה עגלים או פרות חולבות.
<דפנה טיש פיגנבוים: את זה אתם תציינו בכל מקרה.
<דפנה טיש פיגנבוים: אתם אומרים שלעיתים אין בסוגי מזון מסוימים שם מסחרי, ואז אנחנו אומרים: בסדר, אם יש מסחרי, אנא ציינו אותו, ואם אין, נוותר על הדרישה הזאת.
בראון: אני הייתי מבקש את סוג המזון, אם זה תערובת, אם זה בליל.
<נעה בן שבת: השאלה אם זה לא מופיע אחר כך.
<נעה בן שבת: יש לנו בהמשך את שיעור הרטיבות במזון.
<נעה בן שבת: זה לא עוזר לנו?
<דפנה טיש פיגנבוים: אולי תיאור המזון.
<דפנה טיש פיגנבוים: זה מתאים להגדרה של בליל?
<דפנה טיש פיגנבוים: זאת אומרת, שם מסחרי או תיאורו.
יאיר גלבוע: או סוג המזון.
<דפנה טיש פיגנבוים: סוג זו מילה כללית.
טלי פלוסקוב: תיאור יותר מתאים.
יאיר גלבוע: השם המסחרי של המזון לבעל החיים, או סוג המזון.
טלי פלוסקוב: או תיאורו.