GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יעל סלנט: דיברנו על זה תוך כדי אפרופו ההערות שעלו כאן.
<יעל סלנט: יש הטבות מסוימות שמשרד הביטחון נותן לילד עד גיל 18 ויש הטבות שהוא נותן עד גיל 21.
<קריאה: ליישר קו, גיל 21.
ענת ברקו: לגבי שקיפות.
ענת ברקו: היכן נמצאות כל הדירות של משרד הביטחון, מה הדירות, רשימת הדירות, הפיזור שלהן.
ענת ברקו: שתהיה שקיפות בעניין הזה.
ענת ברקו: זה לא סוד.
ענת ברקו: יש סודות, אבל זה ממש לא סוד.
אלי אלאלוף: אני מזכיר את הסיכום בינינו.
ענת ברקו: אני אסתפק רק בשני הדברים העקרוניים, מחסור ברופאים, אין להם טיפול רפואי ראוי והדבר הזה לא יתכן, וביטול מבחן ההכנסה.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אמרתי ואני חוזר ואומר שהדברים הכלליים יידונו בדיון נפרד.
אלי אלאלוף: כרגע אני רוצה להמשיך בקריאת הצעת החוק.
אלי אלאלוף: תשאירי לנו את הנייר שנוכל להעביר גם למשרד הביטחון כך שתהיה התייחסות בדיון מיוחד.
<יעל סלנט: אנחנו בעמוד 12.
<יעל סלנט: סעיף י"א.
<יעל סלנט: (יא) מענק לנכים במצוקה כלכלית קשה הדורשת מתן מענה מיידי בסכום מרבי של 1,874 שקלים חדשים פעם בשנתיים לכל היותר.
דב חנין: אני קורא את הסעיף הזה ואני חייב לומר לך אדוני שתחילתו של הסעיף מנוגדת לסופו.
דב חנין: אנחנו קוראים בתחילתו של הסעיף שמדובר בנכה שנמצא במצוקה כלכלית קשה שדורשת מתן מענה מיידי.
דב חנין: בסופו של הסעיף אנחנו שומעים את המספר 1,874 שקלים ופעם בשנתיים.
דב חנין: אם יש אכן מצוקה כלכלית קשה שדורשת מענה מיידי, לדעתי זה לא עניין של 1,800 שקלים וזה לא יכול להיות דווקא אחת לשנתיים.
דב חנין: הסעיף הזה הוא לא לוגי.
אלי אלאלוף: ההערה ברורה.
דב חנין: אני רק אומר כהצעה, אני בהחלט בעד שיהיה מענק לנכה במצוקה כלכלית קשה שדורשת מתן מענה מיידי, אבל זה צריך להיות מנגנון גמיש עם אפשרות של סכום יותר משמעותי.
ענת ברקו: כל שנה.
<ערן יוסף: יועץ משפטי, משרד הביטחון.
<ערן יוסף: הסעיף הזה עוסק בכלי שיש למחוז שמטפל בנכה.
<ערן יוסף: אין לו בעצם שום מגבלה.
<ערן יוסף: הוא בוחן את הנכה ומפעיל שיקול דעת עצמאי ויכול לתת לו את הסכום הזה.
<ערן יוסף: יש סעיפים אחרים שהם בסמכויות של אינסטנציות יותר גבוהות, ועדת חריגים.
מאיר כהן: זה מקופה קטנה שיש במחוזות?
<ערן יוסף: אני לא קורא לזה קופה קטנה כי זה כל תקציב המדינה, אבל אפשר לקרוא לזה כך.
<ערן יוסף: הסמכות היא של מנהל המחוז לגבי ה-1,800 שקלים.
מאיר כהן: כמה כאלה הוא יכול לתת?
<ערן יוסף: מבחינת מספר הנכים?
<ערן יוסף: אין לו מגבלה.
מאיר כהן: למשל מחוז דרום, מה התקציב?
<חזי משיטה: יש מגבלה.
<ערן יוסף: כל עוד זה היה בהוראות פנימיות של משרד הביטחון, באמת הייתה מגבלת תקציב ולכל מחוז היה איזשהו תקציב סגור שהוא היה אמור להתכנס אליו.
<ערן יוסף: ברגע שאנחנו עולים לרמה של חקיקה והזכאות היא פרסונלית, אני לא יכול להגביל תקציב ובעצם יש כאן הרחבת זכויות ומנהל המחוז יוכל להפעיל שיקול דעת.
מאיר כהן: אתה אומר שזה מסלול אחד אבל יש מסלולים.
<ערן יוסף: אני אשלים.
<ערן יוסף: יש לנו גם ועדת חריגים בה כן יש מגבלה אבל היא הרבה יותר גבוהה, ויש לנו ועדת למד שאין לה מגבלת סכום בכלל.
<ערן יוסף: המדרג הוא שונה.
<ערן יוסף: הדברים שצריך להביא הם שונים.
<ערן יוסף: האנשים שמחליטים הם שונים.
<ערן יוסף: זה כלי ברמה הבסיסית של המחוז.
מאיר כהן: אני אשאל עוד שאלה.
מאיר כהן: נכה במצב קשה מאוד שיש לו עכשיו נניח בעיית שיניים או משהו אחר.
מאיר כהן: יכול לבוא למנהל המחוז ולהגיד לו שהוא זקוק?
מאיר כהן: מנהל המחוז יכול לקבל החלטה שהוא נותן לו 1,800 שקלים?
<חזי משיטה: אם הוא במצוקה כלכלית, כן.
<קריאה: ייקח לו חצי שנה לקבל את הדבר הזה.
אלי אלאלוף: חבר יקר, אנחנו אוהבים לשמוע אותך, אבל לפי הסדר.
<חזי משיטה: בוועדה המחוזית, מה שרשום כאן, נותנים וזאת אינסטנציה מאוד נמוכה יחסית באגף.
<חזי משיטה: במחוזות אפשר לתת את זה.
<חזי משיטה: מצוקות כלכליות אמיתיות קשות שנועדו להן אפילו סכומים גבוהים יותר, מגיעים לוועדות חריגים ועד ועדת למד ושם אנחנו פוגשים שאם יש באמת מצוקה כלכלית שנבדקת, היא לא רק מהתרשמות אלא מכניסים רואה חשבון, ואם המצוקה הכלכלית מוכחת, יש לנו תקציב לסייע בסכומים הרבה יותר גבוהים וזה קורה.
ענת ברקו: כמו למשל?
ענת ברקו: מה הסכומים?
<חזי משיטה: זה יכול להגיע במענקים למישהו שלא מגיע לו סיוע בדירה, למאתיים אלף שקלים במענק ומאתיים אלף שקלים בהלוואה דרך רשת ביטחון של משרד הביטחון.
<חזי משיטה: זאת דוגמה.
<מאיר חלבי: התהליך הזה של קבלת הלוואה של רואה חשבון, זה יכול לקחת גם למעלה משנה והנכה ממש זקוק לכסף הזה.
<מאיר חלבי: אבל השאלה שאני רוצה לשאול.
<מאיר חלבי: הסכום הזה, 1,874 שקלים, מדובר על 56-57 אלף נכי צה"ל ולא מדובר באחוזי נכות.
<מאיר חלבי: מה עושים רק אם בשנה 10,000 נכים ניצלו את המצב הזה?
<מאיר חלבי: לאן הולכת יתרת הכסף?
אלי אלאלוף: אגף התקציבים יכול להסביר.
אלי אלאלוף: זה כמו ביטוח לאומי.
אלי אלאלוף: זה תקציב פתוח ואחר כך מתחשבנים עם המשרד.
<מאיר חלבי: התהליך של רואה חשבון, אדוני היושב ראש, זה לוקח למעלה משנה.
אלי אלאלוף: הייתי רוצה שבאמת תתייחסו, אם יש אפשרות לקצר את לוח הזמנים.
<חזי משיטה: לוח הזמנים הוא לא שנה.
<אלון דהן: יושב ראש הנהלת בית הלוחם וחבר הנהלת ארגון נכי צה"ל בירושלים.
<אלון דהן: בסעיף הזה הייתה אופציה חריגה שבעבר הייתה שמורה לקצין תמלוגים.
<אלון דהן: מה שקרה עכשיו זה שבעצם האופציה הזאת התמוססה ועברה לתהליכים יותר מסורבלים ויותר קשים ליישום.
<דן שגב: סגן בכיר לראש האגף וראש היחידה לשירותי שיקום, משרד הביטחון.
<דן שגב: אני אתייחס ברשותך להוראה גם בכובע הקודם שלי כמנהל מחוז.
<דן שגב: הסיוע הזה הוא סיוע שנועד לתת מענה מהיר ומקומי כמעט ללא בירוקרטיה וזה כלי שמשרת את מנהל המחוז בטיפול שלו בנכי צה"ל.
<דן שגב: ההוראה הזו עברה שינוי.
אלי אלאלוף: זה משרת את נכי צה"ל באמצעות מנהל המחוז.
<דן שגב: אני מקבל את ההערה שלך.
<דן שגב: זה מאפשר למנהל המחוז לתת את השירות באופן מהיר וגמיש.
<דן שגב: ההוראה הזו עברה שינוי כי במקור היו לה שלוש מדרגות.
<דן שגב: מדרגה ראשונה, מנהל המחוז היה יכול לאשר 500 שקלים, מדרגה שנייה, סגן ראש אגף היה יכול לאשר עוד 500 שקלים, מדרגה שלישית, ראש האגף היה יכול להגדיל ל-1,800 שקלים.
<דן שגב: כל המדרגות האלו אוחדו והסמכות ניתנה למנהל המחוז לאשר את הסיוע הזה.
אלי אלאלוף: אני רוצה לברך את חברי מיכאל מלכיאלי.
אלי אלאלוף: תודה לכל חברי הכנסת.
אלי אלאלוף: היום אני לא מרגיש לבד.
אלי אלאלוף: כיף.
אלי אלאלוף: תבואו תמיד.
<נתנאל שקד: אני השתתפתי בדיון בוועדת חוץ וביטחון בה הוטחו דברים מאוד קשים גם בראש אגף שיקום.
<נתנאל שקד: לאחר הדיון שוחחתי עם חבר הכנסת אבי דיכטר והוא שאל אותי למה החבר'ה מדברים כך, למה הם מדברים כל כך לא יפה.
<נתנאל שקד: אני אמרתי לו שזה נובע משתי נקודות שאני חושב שזה מאוד חשוב כאן לסעיף הרווחה.
<נתנאל שקד: האחת, פער בלתי נסבל בין מה שרשום בהוראות אגף שיקום או בתקנות ועכשיו בחקיקה לבין הפרקטיקה בפועל.
<נתנאל שקד: העברתי לאדוני דוגמה לגבי מה שהיועץ המשפטי אמר על הנושא של שכר דירה כאשר בפועל המכתב ששולחים אליך הביתה הוא עד שאתה לא קונה בית – ואיך בדיוק תקנה בית?
<נתנאל שקד: – אתה לא זכאי לשום סיוע.
<נתנאל שקד: הדבר השני.
<נתנאל שקד: אשתי עובדת סוציאלית ברווחה.
<נתנאל שקד: יום אחד סיפרתי לה על בחור גיבור ישראל.
<נתנאל שקד: אין מילה אחרת.
<נתנאל שקד: הבחור היה שמונה שנים בקבע ביחידה מיוחדת, מכונת מלחמה.
<נתנאל שקד: יש אנשים שמתמקצעים להיות רואי חשבון, יש כאלה שלומדים משפטים, הוא מכונת מלחמה.
<נתנאל שקד: הבן אדם הזה, יש לו אחוזים גבוהים אבל אין לו אוכל בבית.
<נתנאל שקד: איך יכול להיות?
<נתנאל שקד: מתברר שכל פעם כשהוא מגיע לאגף שיקום נכים, עוצרים אותו.
<נתנאל שקד: אני לא האמנתי עד שהוא שלח לי תמונה בלייב.
<נתנאל שקד: למה הוא לא קיבל דמי קיום?
<נתנאל שקד: הרי יש לו אישור רפואי.
<נתנאל שקד: איך הוא לא קיבל דמי קיום תת"ר?
<נתנאל שקד: מתברר שעובדת המרפאה כעסה עליו והיא אמרה שהיא לא תספר לו שהוא צריך לבקש תביעה בנוסף.
<נתנאל שקד: אשתי, באמת מקסימה, אמרה לי בתמימות: אבל איך בן אדם עם בעיות נפשיות כאלה קשות צריך למלא טפסים?
<נתנאל שקד: זאת בדיוק העבודה שלנו ברווחה וזה מה שאני עושה ביום יום, אני מממשת זכויות לנכים שלי.
<נתנאל שקד: אבל מה, וכאן אני רוצה התייחסות של היועץ המשפטי, באגף שיקום נכים אסור לעובדים הסוציאליים למלא לך טפסים.
<נתנאל שקד: אסור להם.
<נתנאל שקד: משהו שהכי הפתיע אותי זה שכאשר אתה פונה לרווחה ואתה מבקש מהם שיסייעו לך בקהילה, הרי כל המערכת התקדמה כבר לשיקום בקהילה, הפסיקו לדבר על גטאות, כולם מדברים על שיקום בקהילה, על שמירה על זוגיות, על שמירה על בית, הרי מה יקרה אם הבית שלו יתפרק?
<נתנאל שקד: רבותיי, אני צריך לשכנע כאן את האנשים?
<נתנאל שקד: מה יקרה כשמישהו של בית יתפרק?
<נתנאל שקד: הוא ישתקם יותר?
<נתנאל שקד: זה מה שמעניין?
<נתנאל שקד: אנחנו מדברים כאן בדיני נפשות.
<נתנאל שקד: אז היא אומרת לי: איך זה יכול להיות?
<נתנאל שקד: מתברר שעובד הרווחה, אסור לו.
<נתנאל שקד: חד משמעית אסור לו לטפל בנכה צה"ל.
<נתנאל שקד: זה לא ייאמן.
<נתנאל שקד: אם אתם רוצים לדעת את כל התמונה, זאת התמונה.
<נתנאל שקד: כל הכעס שאתם רואים בכל דיון, זה כל הסיפור.
<נתנאל שקד: יש פער אמיתי.
<נתנאל שקד: גם אף אחד לא אומר.
<קריאה: הופכים אותנו לגנבים.
<קריאה: הופכים אותנו למקבצי נדבות.
<נתנאל שקד: משפט אחרון.
<נתנאל שקד: אנחנו כאן היום לא כדי לריב על עוד איזו הטבה.
<נתנאל שקד: אנחנו כאן היום כדי לדבר על הטיפול בבנות הזוג ובילדים.
<נתנאל שקד: רבותיי, אני בחור דתי, אני אספר לכם מה אומרת הגמרא.
<נתנאל שקד: הגמרא אומרת במסכת תענית מה זרעו בחיים, אף הוא בחיים.
<נתנאל שקד: אני תמיד חשבתי מה זה, כאילו הזרע שלו.
<נתנאל שקד: לא.
<נתנאל שקד: כשהייתי צעיר והייתי רווק, הייתי שומע אישה אומרת חיים שלי.
<נתנאל שקד: הייתי מזלזל.
<נתנאל שקד: לא הבנתי מה זה.
<נתנאל שקד: מה זה חיים שלי?
<נתנאל שקד: אם משפחות התפרקו, אתה מכבה את האור של אותו לוחם.
<נתנאל שקד: זהו.
<נתנאל שקד: אין.
<נתנאל שקד: אני לא צריך להסביר לאף אחד מכם מה זה ילדים.
<נתנאל שקד: משפט אחרון ובזה אני אסיים.
<נתנאל שקד: הספרות המקצועית מדברת על העברה בין דורית באחוזים מאוד גבוהים.
<נתנאל שקד: זאת כבר לא בדיחה.
<נתנאל שקד: מדברים על למעלה משישים אחוזים העברה בין דורית של הלם קרב.
<נתנאל שקד: 22 אחוזים יחוו אלימות פיזית.
<נתנאל שקד: אתם קולטים על איזה מספרים אני מדבר?
<נתנאל שקד: ארבעים אחוזים אלימות מילולית.
<נתנאל שקד: זה כבר לא בסדר, בואו ניתן להם עוד איזו הטבה.
<נתנאל שקד: זה צונאמי.
<נתנאל שקד: זה פשוט צונאמי.
<נתנאל שקד: אם אפשר, עוד משפט אחרון, סליחה, אני מתנצל.
<נתנאל שקד: בנות הזוג.
<נתנאל שקד: אם יש מישהו צדיק על בסיפור הזה, אלה בנות הזוג והאימהות.
<נתנאל שקד: שוחחה אתי אימה בבכי מטורף בטלפון מצוק איתן.
<נתנאל שקד: צריך לשמוע את זה כי זה כבר היה אחרי שיחה ארוכה.
<נתנאל שקד: היא אומרת שהבן שלה יצא מצוק איתן, הם כל כך שמחו.
<נתנאל שקד: הוא היה קצת מבולבל אבל היה בריא ושלם.
<נתנאל שקד: היא אומרת בבכי מטורף שהיום אולי היא שואלת את עצמה, אולי היה עדיף שהוא היה מת בשבילו ובשבילנו.
<נתנאל שקד: אני באמת לא מצליח להבין איך הביטוח הלאומי כבר התקדם להסתכל על הנושא המשפחתי והנושא של כל הפרספקטיבה וכאן תקועים בסעיפים.
<נתנאל שקד: עוד משפט אחרון לגבי הערעורים על נושא הזכויות.
<נתנאל שקד: אחד הדברים המעניינים הוא שאני הייתי בטוח כתוב בהוראה, שאני יכול לערער אם אני לא מקבל זכות.
<נתנאל שקד: איפה אתה יכול לערער.
<נתנאל שקד: אין ועדת בוררות כמו בביטוח הלאומי.
<נתנאל שקד: אתה צריך להגיש את זה לבית משפט.
<נתנאל שקד: טוב, בוא תגיש לבית משפט - עוד 25 אלף שקלים עתירה מינהלית.
<נתנאל שקד: זה כאילו לא עושה שכל.
<נתנאל שקד: אין כאן ועדות בוררות.
אלי אלאלוף: נתי, שמת לב שהלכת לדיון עקרוני מאוד וזאת לא המטרה של הישיבות האלה.
אלי אלאלוף: אני שמח שאתה מרגיש טוב לבוא לכאן ולהעלות את הדברים העקרוניים, אבל זה לא הדיון כרגע.
אלי אלאלוף: אמרתי בפתיחה שנשמור זמן היום אבל לא רק היום.
אלי אלאלוף: אני הקשבתי לדברים שלך בהבנה ובכיף כי אתה יודע להעביר את הדברים בצורה נכונה.
אלי אלאלוף: קיימנו על זה דיונים עקרוניים.
אלי אלאלוף: זה דיון עקרוני.
<נתי שקד: אבל הדיון היום הולך לעסוק בזה.
אלי אלאלוף: לחלק מהדברים אנחנו נתייחס בקריאה השוטפת.
אלי אלאלוף: אנחנו נגיע לסעיפים שחלק מהשאלות שאתה שואל יתייחסו אליהן, ומה שלא נגיע, אנחנו נקיים דיון עקרוני לאחר מכן.
אלי אלאלוף: אנחנו לא רוצים לברוח מזה אבל היות וביקשת, אנחנו נעשה זאת.
<נתי שקד: תודה רבה.
אלי אלאלוף: תרשו לי להמשיך.
אלי אלאלוף: תחזרו רק לסעיפים שאנחנו עוברים ביחד.
<יעל סלנט: אנחנו נגיע בהמשך היום גם לסעיפים שאתה הערת עליהם בנוגע לטיפול פסיכולוגי לבני משפחה.
<יעל סלנט: אנחנו נגיע לזה בהמשך.
<יעל סלנט: זה בסימן הבא, בסימן ג'.
אלי אלאלוף: כבר הכינו אותי שאצל חוזרים משבי יש טיפול לילדים ואצלכם לא.
אלי אלאלוף: אנחנו נגיע לזה ונדון.
<אורן אקרמן: יושב ראש מחוז באר שבע והנגב, ארגון נכי צה"ל.
<אורן אקרמן: לגבי הנושא של מענק מצוקה.
<אורן אקרמן: התקציב למנהלת הלשכה – במקרה שלי זאת מנהלת – מוגבל והוא לא פשוט.
<אורן אקרמן: כאשר כתוב בהגדרה מענק לנכה במצוקה כלכלית קשה, כלומר, מהי הגדרת מצוקה כלכלית קשה?
<אורן אקרמן: מי מגדיר?
<אורן אקרמן: באיזה סכום?
<אורן אקרמן: באילו נסיבות?
<אורן אקרמן: כלומר, זה די פתוח וזה לא פשוט לקבל את זה.
<קריאה: גם לא יודעים על כך.
אלי אלאלוף: זאת נקודה אחרת.
<אורן אקרמן: אני מדבר על ההגדרה והקושי לממש אותה באופן מעשי.
<אורן אקרמן: אני יודע שיש לב טוב ורצון טוב ודן שגב וחזי משיטה הם אנשים נפלאים, באמת, אני עובד אתם אבל יש קושי במימוש אותה הטבה שמישהו נזקק לה באופן מיידי.
<אורן אקרמן: קיים קושי במימוש.
<אורן אקרמן: צריך לחשוב איך אנחנו מפשטים את זה גם בהגדרה כדי שניתן יהיה לממש ולסייע במצב של מצוקה אמיתי.
אלי אלאלוף: ברמת מחוז.
<אורן אקרמן: ברמת מחוז.
<סיגל יער: חזי אמר לנו שאפשר לקבל מענקים שמגיעים למאתיים אלף שקלים, חלק בהלוואה.
<סיגל יער: הוראה 6005 של אגף השיקום מגבילה את מי שיש לו עד 49 אחוזים ל-31 אלף שקלים סיוע לכיסוי חובות, מי שיש לו חמישים אחוזים ומעלה, 47 אלף שקלים.
<חזי משיטה: שני דברים.
<חזי משיטה: ראשית, הסיוע הכלכלי הזה הוא לא בהכרח לכיסוי חובות.
<חזי משיטה: אלה שני דברים נפרדים.
<חזי משיטה: אני רוצה לומר שמה שיש במחוזות, יש גם אצל סגן ראש האגף וגם אצל ראש האגף, קרן סוציאלית.
<חזי משיטה: אם יש מצוקה כלכלית אמיתית, היא בקפיצת מדרגה מ-1,800 השקלים שנותנים במחוז.
<חזי משיטה: אני השתמשתי בה בשנה האחרונה - לא הרבה פעמים - למצוקה אמיתית כלכלית שנדרש לנכה צה"ל בסכומים הרבה הרבה יותר גבוהים.
אלי אלאלוף: לגבי העזרה המחוזית, אפשר שזה יהיה יותר זריז?
<חזי משיטה: אני חושב שזה מספיק זריז.
<חזי משיטה: אני חושב שאם יש למנהל מחוז מצוקה שהוא לא יכול לפתור אותה בגלל תקציב או בגלל שיש מצוקה כלכלית שצריך יותר מ-1,800 שקלים, הוא לא יגיד לנכה לך הביתה, יש לי 1,800 שקלים או אין לי תקציב.
<חזי משיטה: הוא יעלה את זה הלאה לתוך המטה של אגף השיקום.
<חזי משיטה: זה קורה.
<סיגל יער: לפי איזו הוראה זה מה שאתה אומר?
<סיגל יער: אם אנשים באים אלי, אני לא מצאתי שום הוראה שהם יכולים לקבל מעבר להוראה הזו.
<ערן יוסף: אפשר לראות בהמשך החוק.
<ערן יוסף: ראשית, יש סעיף ספציפי שמדבר על כיסוי חובות, החזר חובות שתכף נגיע אליו, שיש בו את הסכומים.
<ערן יוסף: שנית, יש את מה שנקרא ועדת חריגים שהכניסה פנימה גם את מה שהיה בעבר בז'רגון מייעצת וגם את הסמכויות של ראש האגף להגדלת הסכומים.
<ערן יוסף: מעבר לזה, יש ועדת למד.
<ערן יוסף: כל הדברים האלה, נגיע אליהם בהמשך.
<ערן יוסף: הכול מופיע כאן.
<סיגל יער: היום לפי מה זה הולך?
<ערן יוסף: לפי הוראות.
<ערן יוסף: יש הוראה של ועדת חריגים, יש הוראה של הקרן הסוציאלית, יש הוראה של ועדת למד.
<ערן יוסף: הכול קיים.
אלי אלאלוף: זה היתרון של החוק הזה.
אלי אלאלוף: זה יאפשר לעשות את כל ההטבות האפשריות או הזכויות שקופות לכל הציבור.
אלי אלאלוף: כרגע זה מפוזר וזה לפי החלטה כזאת ומכתב כזה, וקשה לעקוב.
אלי אלאלוף: עכשיו יהיה מסמך לא רק לניצול עורכי הדין אלא גם של העם הפשוט והוא יהיה קריא ומובן לכל אחד מאתנו.
אלי אלאלוף: שלום חברת הכנסת שולי מועלם.
<יעל סלנט: סימן ג', עמוד 12.
<יעל סלנט: (יב) מענק לאישה נכה שדרגת נכותה עשרים אחוזים לפחות והיא הורה עצמאי לרגל לידה או אימוץ ילד או קבלת ילד לאומנה בסכום של 6,036 שקלים חדשים בעבור כל ילד.
אלי אלאלוף: אני במקרה מכיר קצת את הנושאים.
אלי אלאלוף: זה נראה לי - בעיקר לאימוץ - סכום נמוך מאוד.
אלי אלאלוף: תבדקו את זה טוב.
<סיגל יער: למה זה מוגבל לאישה?
<סיגל יער: אם יש גבר יחיד שמאמץ?
<חזי משיטה: הזכאות היום ניתנת לאישה נכה שיולדת.
<חזי משיטה: לא לגבר.
<סיגל יער: שמאמצת.
<חזי משיטה: רוצים להרחיב.
<חזי משיטה: יש לזה משמעויות.
<חזי משיטה: המענק הוא מענק לידה.
<חזי משיטה: מה שמופיע בהוראה היום, זה מענק לידה.
<חזי משיטה: כיוון שהעולם מתפתח ויש היום ילדים שבאים לעולם בכל מיני דרכים, הרחבנו את כל סוגי האימוץ וקבלת ילד למשפחה אבל ההטבה הייתה הטבה מיוחדת לאישה נכה.
אלי אלאלוף: אני מציע שנבדוק את ההיבט המשפטי הזה.
אלי אלאלוף: יכול להיות שהיום יש חוק שמאפשר לכל אחד לאמץ ילד.
אלי אלאלוף: תבדקו את החוק, אם יש חוק רוחבי.
<יעל סלנט: אפשר לתת גם לגבר שהוא הורה עצמאי.
<יעל סלנט: מה שמשרד הביטחון אומר זה שיש לזה משמעויות תקציביות וזאת שאלה אחרת.
אלי אלאלוף: החוק יקבע.
אלי אלאלוף: כאן זה הסדר טכני.
אלי אלאלוף: אם יש חוק שאומר שלכל גבר או אישה יש זכות לאמץ או לקבל באומנה וכולי, זה חוק שקובע והוא רוחבי יותר.
<קריאה: למה ללכת עם הסעיף הזה לחוק ולא לפרש כבר בסעיף הזה?
<קריאה: אישה ו/או.
אלי אלאלוף: לדעתי יש חוק שמאפשר את זה ואז אני מעדיף לחייב את המשרד.
אלי אלאלוף: אני מעדיף לעשות דברים שיש להם השפעה רוחבית לפי חוק.
אלי אלאלוף: אני כרגע לא מסוגל לומר איזה סעיף אבל המשפטנים, אל תדאג, הם ימצאו אותו.
אלי אלאלוף: באופן אישי אני בעד.
<קריאה: אלה עוד הליכים משפטיים שאנשים משלמים עליהם כספים.
אלי אלאלוף: עוד לא סיימנו.
אלי אלאלוף: אולי נקבל תשובה לפני סוף החוק?
<אלון דהן: מה קורה במידה והיה הריון והילד נפטר בלידה?
<אלון דהן: האם החוק הזה חל על ילוד או על תהליך של הריון כלשהו ומה לגבי לידת תאומים או הריון מרובה עוברים או דברים מהסוג הזה?
<ערן יוסף: הריון מרובה ילדים, זאת הרחבה שעשינו כאן.
<ערן יוסף: בעבר ההטבה הייתה ללידה.
<ערן יוסף: אמרנו שאם יש יותר מילד אחד, יקבלו בעצם מענק על כל ילד.
<ערן יוסף: זה התיקון שהוספנו.
<ערן יוסף: במידה ולצערנו ההיריון לא צלח ואין ילד, מדובר במענק שמיועד לילד.
שולי מועלם-רפאלי: מענק לידה, יש דברים אחרים בחוק עבודת נשים שמתייחסים לסיטואציה בה בסוף קורה מה שאנחנו קוראים לידה שקטה, שמגיע זמן הלידה ובעצם לצערנו אתה לא יוצא עם תינוק.
שולי מועלם-רפאלי: יש לזה כבר מענים היום בחוק אבל מענק לידה מטבעו הוא ללידה.
<אלון דהן: השאלה אם אפשר, כדאי וצריך לשלב את החלקים בחקיקה שמתייחסים לסיטואציה הזאת כאן בתזכיר חוק הנכים, שזה יחול על הסיטואציה הזאת שמתוארת כאן בסעיף הזה.
אלי אלאלוף: אם יש חוק כללי יותר, אנחנו נתבסס עליו.
אלי אלאלוף: אם יש דברים שהיו מחויבויות מיוחדות לנכי צה"ל וזה היה בעבר, בבקשה, אפשר לשמור, אבל אי אפשר ליהנות מכל העולמות.
אלי אלאלוף: יש כאן חוק עבודת נשים.
אלי אלאלוף: לפי זה.
אלי אלאלוף: כרגע זה לא להגן על חוק שקיים בעבר.
<חזי משיטה: זה לא מונע מאישה או משפחה של נכה צה"ל לקבל את הדברים שמקבלים על פי חוק במדינת ישראל.
שולי מועלם-רפאלי: זה מה שאמרנו.
שולי מועלם-רפאלי: יש חוק עבודת נשים שהוא נותן את המענה הזה.
<חזי משיטה: צריך לראות בזה תוספת שאגף שיקום נותן לאישה.
<חזי משיטה: תחילת החוק הזה, זה מענק לידה לאישה שיולדת והיא לבד והכסף הוא כדי להתארגן בבית אחרי שהילוד נולד בשעה טובה, ואני מאחל לכולם שתמיד יצא ילד בריא וחי אבל זה נועד להתארגן בבית עם הכסף הזה.
<חזי משיטה: כל יתר ההטבות שיש בחוקים אחרים, יחולו גם על אוכלוסיית נכי צה"ל.
אלי אלאלוף: אין צורך בספציפיות.
אלי אלאלוף: כשיש ספציפי, והיה בעבר, נשמור.
אלי אלאלוף: אם לא, אין טעם.
אלי אלאלוף: הצטרף אלינו חבר הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא.
<יעל סלנט: אנחנו בעמוד 14, דמי חימום ואחריהם יש לנו גם את דמי הקירור ובשניהם יש את אותה הוראה שנוגעת לאשפוז ממושך שעכשיו נשאיר אותה בצריך עיון ונסתכל בעיקר על הסכומים ועל קבוצות הזכאות וננסה להבין איך הן נקבעו.
<יעל סלנט: (יג) (1) מענק שנתי להשתתפות בעלויות חימום לנכה שאינו מאושפז באשפוז ממושך או מתגורר בדיור מוגן במימון משרד הביטחון, כמפורט להלן.
<יעל סלנט: נכה שדרגת נכותו 50 עד 99 אחוזים – 975 שקלים חדשים.
<יעל סלנט: נכה שדרגת נכותו מאה אחוזים – 1,027 שקלים חדשים.
<יעל סלנט: נכה שנכותו שמונים אחוזים עד 99 אחוזים בשל אחת מאלה: פגימה בעמוד השדרה, בגב או בשל כוויות – 1,027 שקלים חדשים.
<יעל סלנט: דרגת נכות כוללת של חמישים אחוזים לפחות בשל שפגיעה בלב – 1,027 שקלים חדשים.
<יעל סלנט: חמישים אחוזים לפחות בשל פגיעת ראש – 1,027 שקלים חדשים.
<יעל סלנט: דרגת נכות מיוחדת – 2,052 שקלים חדשים.
<יעל סלנט: פגימה בגפה עליונה ובגפה תחתונה ודרגת הנכות בשל כל איבר היא חמישים אחוזים לפחות – 2,052 שקלים חדשים.
<יעל סלנט: דרגת נכות מיוחדת בשל שיתוק בארבע גפיים – 7,055 שקלים חדשים.
<יעל סלנט: שוב יש את ההוראה המשלימה של מי שמתגורר באזור שמוגדר כאזור קר.
<יעל סלנט: (2) על אף האמור בפסקה (1), לנכה המתגורר באזור קר, כפי שקבע שר הביטחון, יינתן מענק שנתי להשתתפות בעלויות חימום, כמפורט להלן: חמישים אחוזים עד מאה אחוזים – 1,283 שקלים חדשים.
<יעל סלנט: דרגת נכות כוללת של חמישים אחוזים לפחות בשל פגימה בלב – 1,283 שקלים חדשים.
<יעל סלנט: דרגת נכות מיוחדת – 2,566 שקלים חדשים.
<יעל סלנט: פגימה בגפה עליונה ובגפה תחתונה ודרגת הנכות בשל כל איבר היא חמישים אחוזים לפחות – 2,566 שקלים חדשים.
<יעל סלנט: דרגת נכות מיוחדת בשל שיתוק בארבע גפיים – 8,826 שקלים חדשים.
אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד לכם שבביטוח לאומי שינינו את החוק.
אלי אלאלוף: כל מי שרשאי, יקבל.
אלי אלאלוף: שם מדובר בהבטחת הכנסה.
אלי אלאלוף: אין יותר אזור חם וקר במדינה כי לפי השירות המטאורולוגי קצרין היא אזור חם.
אלי אלאלוף: הייתי בעד לשנות בלי לחפש אזור קר ואזור חם.
<יעקב זכאי: אני מבקש להתייחס לתיקון שנעשה לעומת הנוסח המקורי.
<יעקב זכאי: בסעיף (יג) במענק שנתי כתוב במקום עבור דמי חימום לשנה, תוקן להשתתפות בעלויות.
<יעקב זכאי: אני מתייחס לכך מכמה סיבות.
<יעקב זכאי: האחת, כאשר מדברים על השתתפות בעלויות, להבדיל ממענק דמי חימום, יש לזה קונוטציה או אפשרות לטענה שצריך להוכיח שהאדם מוציא כסף לחימום למשל.
<יעקב זכאי: למה אני אומר את זה?
<יעקב זכאי: בין היתר בהקשר של הדיון הקודם, בעניין מענק מס הכנסה.
<יעקב זכאי: הסיבה הנוספת שאני מתייחס לזה היא שכאשר מדובר על דמי קירור, ועדיין לא הגענו לשם, שם לא תיקנו את הניסוח ונשאר מענק עבור דמי קירור ואין את המלים השתתפות בעלויות דמי קירור.
<יעל סלנט: אם זה כך, זאת טעות.
<יעל סלנט: התכוונו לומר שהמונח הזה דמי הוא סלנגי.
<יעל סלנט: זה רק עניין של ניסוח.
<יעל סלנט: המענק במהות שלו הוא נשאר אותו הדבר.
<יעל סלנט: לא הייתה כוונה לשנות ממנו.
<יעקב זכאי: אני רוצה להבין.
<יעקב זכאי: המענק ימשיך להיות אוטומטי?
<יעקב זכאי: ללא שום דרישה להוכחה כלשהי של עלויות בפועל.
<קריאה: זה כתוב בתוספת.
אלי אלאלוף: אני רוצה להזכיר, לא עלינו, צרפת המתקדמת, בחום של אוגוסט, 15 אלף קשישים נטושים בשנה אחת.
אלי אלאלוף: כדאי שנתייחס לקור ולחום באותה מידה במדינה שלנו בלי לחפש תירוצים.
<מאיר חלבי: אדוני היושב ראש, לגבי מענק חימום, מענק קירור, כדאי לסדר את זה ולא לחלק את האזורים.
<מאיר חלבי: לא לחלק את ארץ ישראל לקרה או חמה.
<מאיר חלבי: כל ישראל קרה וכל ישראל חמה.
אלי אלאלוף: זאת ההמלצה שלי אבל המשרד יבוא עם תגובת השר.
<מאיר חלבי: ההמלצה שלך מאוד מקובלת.
<מאיר חלבי: שתיכנס לתזכיר הזה.
אלי אלאלוף: בינתיים אני יודע מה מותר לי להמליץ ומה לקבוע.
אלי אלאלוף: כרגע אני אומר שזה נושא שכדאי שיביאו אותו בפני השר או סגן השר.
אלי אלאלוף: כרגע אני לא יכול להחליט.
<מלכיאל פרומקין: אולי אני אעלה את חמתכם.
<מלכיאל פרומקין: אני יושב כאן וקורא לגבי דמי חימום, למי מגיע ולמי לא מגיע.
<מלכיאל פרומקין: דיור, למי מגיע ולמי לא מגיע.
<מלכיאל פרומקין: אין לנו נתונים כמה מאה אחוזים פלוס נמצאים בנכי צה"ל.
<מלכיאל פרומקין: כלומר, הכול כאן למעשה הוא על מיעוט.
<מלכיאל פרומקין: 12 שנים של דלק שלא קיבלנו, בוודאי שלא, המאה אחוזים פלוס כן קיבלו.
<מלכיאל פרומקין: מה ההבדל בין 7,000 שקלים חימום לפרפלג לבין 1,500 למי שהוא לא פרפלג?
<מלכיאל פרומקין: אני באמת לא מצליח להבין את המצב הזה.
<מלכיאל פרומקין: הארגון הזה הוקם עבור לוחמים.
<מלכיאל פרומקין: אני אמרתי פעם 18, כעסו עלי ואמרו לי שאלה לא 18 אחוזים אלא אלה 19 אחוזים לוחמים.
<מלכיאל פרומקין: אנחנו במיעוט, לא צריכים אותנו, לא סופרים אותנו.
<מלכיאל פרומקין: אני שואל, לשם מה אנחנו בעצם באים לכאן?
<מלכיאל פרומקין: למה אנחנו באים לכאן?
<מלכיאל פרומקין: אם אתה לא מאה אחוזים, אין טיפול לארצות הברית.
<מלכיאל פרומקין: אתה לא מאה אחוזים, אתה לא תיסע לאמריקה.
<מלכיאל פרומקין: אתה לא מאה אחוזים, לא תשב במחלקה הראשונה.
<מלכיאל פרומקין: מה הדברים האלה?
<מלכיאל פרומקין: איפה ואיפה.
<מלכיאל פרומקין: לא טוב למות בעד ארצנו ואני אומר את זה כלוחם במלחמת יום הכיפורים.
<מלכיאל פרומקין: לא טוב למות למען ארצנו.
<מלכיאל פרומקין: אני מתבייש.
<מלכיאל פרומקין: אני פשוט מתבייש בדברים.
<קריאה: מה אתה מתבייש?
<חזי משיטה: אני רוצה לומר שני דברים ביחס למה שאמר פרומקין.
<חזי משיטה: יש מעל 600 נכי צה"ל בנכות מיוחדת, מאה פלוס.
<חזי משיטה: הדבר השני, הקביעה לדמי חימום וקירור בהתאם לנכויות היא מקושרת בהקשר ובמידה רפואית שנקבעה בזמנו.
<חזי משיטה: לקוודרופלג ופרפלג יש בעיה של ויסות חום וקור ולכן הם מקבלים יותר.
<חזי משיטה: זאת קביעה שניתנה מזמן.
<חזי משיטה: לא סתם נקבעו הדרגות האלה.
<חזי משיטה: הדבר השני, ואני ממש לא רוצה להיכנס אליו, אבל אני אומר את הדבר הבא באופן כללי.
<חזי משיטה: אגף שיקום מטפל באופן ישיר במעל 57 אלף נכים.
<חזי משיטה: מתחת למטריה של אגף שיקום נמצאים אותם 57 אלף נכים שמקבלים טיפול זהה.
<חזי משיטה: החלוקה שאתה עושה, אנחנו לא עושים אותה כרגע.
<חזי משיטה: אנחנו מטפלים בכולם ולא משנה אם זה מאה פלוס ממלחמה, קשה ככל שיהיה, או מסיבה אחרת.
<מלכיאל פרומקין: זו הבעיה.
אלי אלאלוף: זה עיקרון שביסס את כל החוק הזה ואני מציע שלא נגיע לסדרי בראשית.
<מלכיאל פרומקין: בוא ניקח מהאמריקאים דוגמה פשוטה מאוד.
<מלכיאל פרומקין: יש לנו דוגמה נהדרת.
<מלכיאל פרומקין: יש את צבע ארגמן שמוסיף לך.
<סאלאח ריזק: אדוני, אני מזדעזע מהדברים שאמר כאן חברי אבל אני לא מאחל לאף אחד שיהיה מאה פלוס נכות.
<סאלאח ריזק: מה שרואים, זה לא מה שבפנים אלא זה מורכב יותר.
<סאלאח ריזק: זה מאוד כואב כשאתה שומע דברים כאלה שאומרים על מאה פלוס.
<סאלאח ריזק: אנשים סובלים מהרבה בעיות והוא לא יכול לדבר בצורה הזאת ובקלות הזאת.
<סאלאח ריזק: הנכים האלה סובלים יום יום מהרבה בעיות שלפעמים לא רואים אותן.
<סאלאח ריזק: אז לא להגיד את זה בקלות.
<סיגל יער: אם אנחנו מדברים על רגישות לחום, יש את האנשים שסובלים מכוויות והם בוודאי צריכים להיכנס בדרגה הרבה יותר נמוכה.
<סיגל יער: שנית, יש אנשים שסובלים מאי סבילות לקור.
<סיגל יער: יש לוחמים אחרי מכת חום, אנחנו מכירים לפחות שלושה אנשים שעזבו את המדינה כיוון שהם לא יכולים להיות במקום חם.
<סיגל יער: האנשים האלה, אין להם שום ביטוי בטבלה.
<חזי משיטה: לכוויות יש הטבות אחרות שלא מפורטות בטבלה הזאת.
אלי אלאלוף: כשנגיע לזה, תוכל להתייחס.
<יעל סלנט: היא אומרת שצריך לתת מדרגת נכות יותר נמוכה לאלה שיש להם כוויות.
<חזי משיטה: אלה שיש כוויות בדרגה נמוכה יחסית, מקבלים הטבות.
<נעים עזר: יושב ראש ארגון נכי צה"ל, ירושלים.
<נעים עזר: מתוך מה שכתוב כאן מסתבר שנכה שמאושפז בבית חולים לתקופה ממושכת, לא יקבל בכלל דמי חימום או קירור או חלק מזה.
אלי אלאלוף: אמרנו את זה לפני כן.
אלי אלאלוף: זה יבוא יחד עם דמי ההבראה.
אלי אלאלוף: המלצה שלי.
<אבי חן: מחוז תל אביב.