GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בראון: לפי התכשיר שבו אני משתמש, שזה יכול להיות עם 20% חומר פעיל, עם 10% חומר פעיל, עם 18% חומר פעיל, תכשירים שונים שנמצאים בשוק, אני מחשב את כמות התכשיר המסחרי שאני אשים בתערובת, אבל הבסיס הוא המרשם.
<נעה בן שבת: הריכוז מתייחס לתכשיר.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים לדעת כמה בתוך המזון הרפואי יש.
יאיר גלבוע: זה מה שהוא אומר.
בראון: הריכוז הוא החומר הפעיל במזון.
<רינה ורסנו: הייתי רוצה לבדוק את זה, לא לסגור את זה כרגע, כי לפי דעתי רופאים וטרינרים רושמים שמות מסחריים.
<רינה ורסנו: זה כמו שאתה מקבל 2 אקמול.
<רינה ורסנו: אתה לא יודע כמה פרצטמול לקחת, שזה החומר הפעיל.
<רינה ורסנו: הייתי רוצה לברר עם מחלקת רוקחות אצלנו אם עדיף לרשום חומר פעיל כאן.
יאיר גלבוע: רוב החומרים האלה הם חומרים שהם לטיפול לעדרים, לא טיפול פר בעל חיים, כך שההצעה שמציע אשר נכונה יותר, היא פרקטית יותר לעבודה בשטח.
יאיר גלבוע: זה יותר מבלבל אם יש את שתי האופציות.
<רינה ורסנו: מכיוון שמחלקת רוקחות שלנו נותנת את האישורים וגם תעשה בקרה על העניין הזה, אני רוצה לראות מה יהיה עדיף מבחינתם.
טלי פלוסקוב: תבדקי לנו את זה.
<רינה ורסנו: אני אבדוק.
<דפנה טיש פיגנבוים: כמשרד החקלאות שהגיש את התקנות אין לנו התנגדות.
טלי פלוסקוב: אתם הסכמתם עם זה.
טלי פלוסקוב: ב-1(ג) אנחנו נחכה להערה של משרד הבריאות, רק אז נחליט.
בראון: לגבי סעיף (ד), הנושא של ההתוויה.
בראון: מבקשים פה לשים את כל ההתוויה.
בראון: ההתוויה בעלון הרפואי זה איזה 6 או 7 שורות, זה דבר מאוד ארוך.
בראון: כל התרופות שאנחנו שמים במזון באות בהתאם למרשם רופא.
בראון: הרופא יודע בדיוק מה ההתוויה.
בראון: החקלאי שמשתמש במזון יודע למה מיועד המזון.
בראון: על פי חוק הוא חייב שיהיה לו מרשם גם אצלו.
בראון: אנחנו חושבים שמיותר לשים את כל ההתוויה הארוכה הזאת, זה רק יסבך, יסרבל, לא כל כך ייתן את המידע הדרוש, מה עוד שלעיתים רופאים וטרינרים רושמים תרופות שהן לא תמיד לפי ההתוויה בעלון.
בראון: הם רושמים לפעמים תרופות למין שאינו כלול בעלון, או למצבים שלא כלולים בעלון, כי לדעתם זו התרופה הכי טובה שתטפל בבעל החיים.
בראון: זה אפילו עשוי ליצור בלבול, כי לא תהיה התאמה בין ההתוויה שכתובה במרשם לבין ההתוויה שכתובה בעלון.
טלי פלוסקוב: מה ההצעה?
<רינה ורסנו: אני לא מסכימה, אני חושבת שזה מאוד חשוב.
<רינה ורסנו: ההתוויה אומרת בדיוק.
<רינה ורסנו: אם זה מיועד למחלה מסוימת, אז שיהיה כתוב שזה לברוסולוזיס, שיהיה כתוב לזה.
<רינה ורסנו: אני חושבת שזה מאוד חשוב שיהיה כתוב.
<רינה ורסנו: בין כה וכה אתה צריך להגיד לאיזה בעל חיים אתה נותן את זה.
<רינה ורסנו: אני חושבת שזה מאוד חשוב.
<רינה ורסנו: ההתוויה זה לא כל העלון, זה כמה שורות שמגדירות למה זה מיועד.
<רינה ורסנו: אני חושבת שזה כן חשוב.
<רינה ורסנו: אני אברר את זה שוב עם המחלקה לרוקחות.
טלי פלוסקוב: אז גם את הסעיף הזה נשאיר.
<רינה ורסנו: אני רואה את זה גם כפיקוח לאחר מכן.
<רינה ורסנו: כשאתה הולך ובודק איזה חומרים, אתה רוצה לדעת האם הוא השתמש בחומר הזה והזה בתרנגולת, האם הוא השתמש במטילה או בפטם.
<רינה ורסנו: כשאנחנו רואים אחר כך שאריות, אנחנו לא יודעים בדיוק מאיפה זה.
<רינה ורסנו: אני חושבת שכן צריך להיות את זה.
יאיר גלבוע: אני חושבת שאפשר לוותר על הסעיף הזה לחלוטין.
יאיר גלבוע: לגבי בעל חיים, מופיע לנו בסעיף קודם - -
<נעה בן שבת: על כל סעיף (ד)?
יאיר גלבוע: על (ד).
יאיר גלבוע: אני חושבת שבמקום סעיף (ד) אפשר לכתוב: השימוש בכפוף למרשם רופא.
<רינה ורסנו: זה כתוב.
<דפנה טיש פיגנבוים: ההבדל נובע מזה שהתוסף הוא בעצם המזון שאנחנו מרשים אותו עכשיו.
<דפנה טיש פיגנבוים: זאת אומרת, תוסף הוא מזון לבעלי חיים שמיוצר תחת הפיקוח של שירותים וטרינריים.
<דפנה טיש פיגנבוים: אנחנו מנחים איך לסמן אותו.
<דפנה טיש פיגנבוים: המזון הרפואי זה בעצם מזון שמיוצר על ידי יצרני מזון, ששואב לתוכו תרופה שסימון הרישוי שלה נעשה בתקנות הרוקחים.
<נעה בן שבת: מה אם אני חקלאית, יש לי סוג מסוים של בעל חיים, ונשאר לי עודף שאני רוצה לתת אותו?
בראון: אוי ואבוי.
בראון: מותר רק לפי מרשם.
בראון: אסור לתת אותו שלא לפי מרשם.
<רינה ורסנו: צריך התוויה.
<רינה ורסנו: כשאתה לוקח תרופה בבית, אז יש לך התוויה, אתה יודע כמה להשתמש בזה.
<רינה ורסנו: אתה יודע שכאן אני משתמש בזה ולא נותן לילד שלי.
<נעה בן שבת: או התוויות נגד, כפי שכתוב בתוסף.
<נעה בן שבת: יכול להיות שיש התווית נגד, שזה בעייתי.
בראון: זה לא חלק ממה שהתבקשנו לרשום.
<נעה בן שבת: ההנחה היא שכל הדברים האלה צריך לרשום לגבי התוסף שאין לו עלון לצרכן.
<נעה בן שבת: לפחות תכתוב את כל הדברים האלה - התווית הנגד, דרכי השימוש, הערות לגבי השימוש בתרופה או בתכשיר הווטרינרי.
יאיר גלבוע: לפעמים מדובר בתערובת של מספר תרופות.
יאיר גלבוע: אם אנחנו רוצים להכניס את הכל לתווית אחת, זה לא יהיה פשוט.
יאיר גלבוע: אנחנו רוצים שהתווית תהיה קריאה.
יאיר גלבוע: מה שחשוב בסופו של דבר זה השימוש לצרכן הקצה.
יאיר גלבוע: הווטרינר יודע לזהות את המרכיבים, את התרופות בתוך התווית.
יאיר גלבוע: מעבר לזה, כל המידע לגבי המינון וכו' זה מידע שהוא זמין.
יאיר גלבוע: לתרופה מסוימת יש מינון כזה, לתרופה אחרת יש מינון כזה.
יאיר גלבוע: תרופה מסוימת משמשת כנגד טווח רחב של בקטריות.
יאיר גלבוע: ההתוויה יכולה להיות מאוד מאוד ארוכה אבל לא מאוד אינפורמטיבית ומועילה.
<נעה בן שבת: יש חלקים בהתוויה שאת חושבת שהם כן חיוניים?
יאיר גלבוע: סוג בעל החיים זה דבר חשוב.
<דפנה טיש פיגנבוים: זה מסומן בסימון הפנימי.
<רינה ורסנו: אני שוב אומרת, כל נושא התרופות שייך למשרד הבריאות.
<רינה ורסנו: מחלקת רוקחות איננה כאן.
<רינה ורסנו: הייתי רוצה לעבור דרכם, לשאול אם הם מסכימים או לא.
<רינה ורסנו: התקנות האלו עברו גם דרך מחלקת רוקחות, אז אני לא יודעת אם אפשר לשנות.
טלי פלוסקוב: סיכמנו שאת תביאי לנו כמה סעיפים שתסמני לעצמך כדי שיהיה מתואם עם מחלקת רוקחות.
<נעה בן שבת: פרטי הסימון – תוסף.
<נעה בן שבת: בתקנת הסימון של תוסף יצוינו, נוסף על האמור בתקנות 3,4 ו-5 ובלי לגרוע מהוראות תקנות 6,8 ו-9, אחרי הפרט האמור בתקנה 4(2), גם הפרטים האמורים בפסקאות (1) עד (7) שלהלן, לפי סדרם: שמו המסחרי של התוסף, שיירשם לפי תקנות רישום תוספים; סוג התוסף, לפי הסיווג שייקבע בתקנות רישום תוספים; מספר הרישום של התוסף במרשם התוספים, שיינתן לפי תקנות רישום תוספים, ככל שיינתן; אופן השימוש בתוסף במים ובמזון; המינון ודרכי השימוש המותרים בתוסף, לפי סוג בעל החיים שלו הוא מיועד, שייקבעו לפי הוראות תקנות רישום תוספים, כלל שייקבעו, וכן כל הערה נוספת לגבי השימוש בתוסף, אם תידרש; "אם תידרש", הכוונה לפי אותן תקנות?
<נעה בן שבת: תקופת ההמתנה הנדרשת בין מועד השימוש בתוסף להזנת בעל חיים, לבין מועד השיווק של בעל החיים או תוצרתו, המיועדים לשמש כמזון לאדם, כחומר גלם למזון לאדם או כרכיב במזון לאדם;
<ישעיהו פורת: אני מבקש להוסיף בסעיף (6) את המילים "רק אם ישנם".
<ישעיהו פורת: יש מוצרים רבים שאין להם תקופת המתנה.
<נעה בן שבת: לא לכולם יש תקופת המתנה, ככל שהיא נדרשת.
<רינה ורסנו: כתובה המילה "נדרשת".
<רינה ורסנו: אם לא נדרש - לא רושמים.
<נעה בן שבת: בפסקה הקודמת הבהרנו את זה, כל דבר אם נדרש וכו'.
טלי פלוסקוב: גם פה אפשר להוסיף.
<נעה בן שבת: מבחינת הערכים התזונתיים?
בראון: ערכים תזונתיים.
בראון: גם בטבלה שזה מפנה אין תוספים.
בראון: או שצריך להוסיף - -
<נעה בן שבת: חומצות אמינו והוויטמינים?
בראון: בטבלה אין תוספים.
בראון: יש פה איזו שהיא אי התאמה.
<נעה בן שבת: השאלה אם תוסף הוא לא מזון משלים.
בראון: בהתאם למזון משלים.
בראון: צריך לרשום את זה, שנדע.
טלי פלוסקוב: מה התוספת שאתה מבקש להוסיף?
<נעה בן שבת: הוא ציין שהתוספת לא מפרטת לגבי פרט מזון משלים, מזון משלים מלא או מזון משלים מינרלי.
<נעה בן שבת: התוסף הוא סוג של מזון משלים, כי הוא לא המזון - -
בראון: זה לא עולה מתוך התקנות.
בראון: פה יש סעיף נפרד לגמרי לגבי התוספים.
בראון: הוא שונה לגמרי ממזון משלים.
<דפנה טיש פיגנבוים: כיוון שמזון משלים יכול להיות תוסף ויכול להיות לא תוסף, יש דרישה כללית למה נדרש לסמן במזון משלים.
<דפנה טיש פיגנבוים: מזון משלים מסוג תוסף, יש לגביו דרישות מחמירות נוספות.
<דפנה טיש פיגנבוים: לשם הבהרה אפשר לכתוב בהגדרות: מזון משלים, לרבות תוסף.
טלי פלוסקוב: משרד החקלאות, מקובל?
<נעה בן שבת: אני אגיד לך למה זה עדיין צריך השלמה.
<נעה בן שבת: אם זה תוסף לחיות מחמד, חלות עליו גם ההוראות של חיות מחמד.
<דפנה טיש פיגנבוים: נדרש להבהיר פה משהו, או פשוט להשאיר את זה כמו שזה אמור פה?
<דפנה טיש פיגנבוים: בעיני זה מספק.
<נעה בן שבת: מה שכתוב.
בראון: אבל אז אני מציע שבטבלה נוסיף תוסף ליד מזון משלים.
<דפנה טיש פיגנבוים: אשר מציע בטבלה.
<דפנה טיש פיגנבוים: אני מבינה שאין צורך, כי ההגדרות למזון משלים יכול להיות מסוג תוסף ויכול להיות מזון משלים אחר.
<דפנה טיש פיגנבוים: יכול להיות שנכון במזון משלים, בסעיף ההגדרות, לכתוב: מזון לבעלי חיים אשר אינו מספק את צורכי הזנתו של בעל החיים, לרבות תוסף.
<רינה ורסנו: אני חושבת שגם את זה נשאיר.
טלי פלוסקוב: משרד הבריאות מבקש לבדוק את זה.
טלי פלוסקוב: לסעיף הזה נחזור שוב.
טלי פלוסקוב: תנסו לחשוב, לאור ההערות שהיו כאן, איך נשנה את זה כך שנענה לסוגיה שהועלתה.
<דפנה טיש פיגנבוים: תקנה 7(6), לגביה אני מבינה שיש הסכמה להוסיף את המילים "ככל שתידרש", כאשר מעבר לזה הנוסח של תקנה 7(6) מוסכם.
<דפנה טיש פיגנבוים: האם ד"ר ורסנו ביקשה לבדוק אם תקנה 7 חלה על סוגי תוספים מסוימים, רובם או חלקם?
<רינה ורסנו: לא ברור לי עכשיו על איזה תוסף הוא מדבר.
<דפנה טיש פיגנבוים: כל תוסף.
<רינה ורסנו: בכל תוסף צריך ערכים תזונתיים?
<דפנה טיש פיגנבוים: אין פה בעיה.
טלי פלוסקוב: זה בסדר, אין הערה?
<דפנה טיש פיגנבוים: אין הערה נוספת שנדרשת.
<נעה בן שבת: אפשר להוסיף את המילים "לרבות תוסף" בהגדרות?
<דפנה טיש פיגנבוים: בהגדרות.
<נעה בן שבת: מזון רפואי גם יכול להיות מזון משלים.
<נעה בן שבת: לא יכול להיות מזון רפואי שהוא מזון מלא?
<רינה ורסנו: הוא יהיה כבר מזון ייעודי.
<דפנה טיש פיגנבוים: מזון ייעודי הוא לא תרופה.
יאיר גלבוע: יכול להיות מזון רפואי שהוא מזון מלא.
<נעה בן שבת: השינוי שאנחנו עושים עכשיו במזון משלים זה שאנחנו מוסיפים בסוף ההגדרה את המילים "לרבות תוסף".
<נעה בן שבת: התווית נגד; זה דבר שצריך לציין לגבי התוסף.
<נעה בן שבת: אזהרה בדבר הצורך לנקוט, בעת שימוש בתוסף או בהליך ייצור מזון הכולל את התוסף, באמצעי בטיחות מיוחדים, וכן סימון אזהרה מתאים, כגון הסימונים שבתוספת השנייה.
<נעה בן שבת: הסימונים שבתוספת השנייה, אפשר לראות שזה משקפי מגן, נעלי מגן, כפפות, מסכת מגן וכו'.
<דפנה טיש פיגנבוים: זו דוגמה.
<נעה בן שבת: זו דוגמה.
<נעה בן שבת: אפשר לסמן את זה בדרך אחרת?
<דפנה טיש פיגנבוים: הדרישה של "כגון" היא לתת דוגמאות בתקנות כדי להנגיש את הסימנים המוצעים.
<נעה בן שבת: פרטי הסימון – מזון לחיות מחמד.
<נעה בן שבת: בתווית הסימון של מזון המיועד להזנת חיות מחמד, נוסף על האמור בתקנות 3,4 ו-5 ובלי לגרוע מהוראות תקנות 6,7 ו-9, אחרי הפרט האמור בתקנה 4(3), תצוין הכמות המומלצת לצריכה יומית, לפי סוג חיית המחמד שלו הוא מיועד ולפי משקל גוף.
<נעה בן שבת: בתווית הסימון של מזון המיועד להזנת חיות מחמד, במקום הפרט האמור בתקנה 4(6), יצוין האמור בפסקאות (1) עד (4) שלהלן.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, במקום הפרט של הרטיבות, יצוין האמור פה.
<נעה בן שבת: המילים "מזון יבש", אם שיעור הרטיבות במזון לא עולה על 13 אחוזים; המילים "מזון רך", אם שיעור הרטיבות במזון עולה על 13 אחוזים ונמוך מ-50 אחוזים; המילה "שימורים", אם שיעור הרטיבות במזון הוא 50 אחוזים או יותר; המילה "קפוא", אם המזון משווק כשהוא קפוא.
<נעה בן שבת: פרטי הסימון – מזון ייעודי.
<נעה בן שבת: בתווית הסימון של מזון ייעודי, נוסף על האמור בתקנות 3,4 ו-5, ובלי לגרוע מהוראות תקנות 6 עד 8, אחרי הפרטים האמורים בתקנה 4(2), יצוין הייעוד התזונתי של המזון.
<נעה בן שבת: תחילה, תחולה והוראות מעבר.
<נעה בן שבת: תחילתן של תקנות אלה שישה חודשים מיום פרסומן והן יחולו, בכפוף להוראות תקנת משנה (ב), על סימון מזון לבעלי חיים שיוצר או שווק, לפי העניין, ביום התחילה או אחריו.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אנחנו הולכים לפי מועד הייצור, לא מה שנמצא בשוק.
<נעה בן שבת: אולי צריך לדבר על הייבוא פה, כי יש לנו שער כניסה לישראל.
<נעה בן שבת: מזון לבעלי חיים שסומן כדין בתקופת תחולתו של צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור מספוא והסחר בו), תשל"א-1971 ולפי הוראותיו, יראו אותו כאילו סומן לפי הוראות תקנות אלה, כל עוד לא עבר תאריך התפוגה שלו.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, כל מה שנמצא בשוק וסומן כדין לפי התקנות הקודמות - יישאר בתוקף.
<נעה בן שבת: התקנות האלו נועדו להחליף את ההוראות בתקנות המקבילות.
<דפנה טיש פיגנבוים: בכוונתנו לבטל את הצו בהקדם.
<דפנה טיש פיגנבוים: זה חלק מהמחויבות שלנו לממשלה, ניתוק הזיקה בין החקיקה לחקיקה במצב חירום.
<דפנה טיש פיגנבוים: הרבה מהתקנות בצו עסקו בסימון, לכן התקנות האלו החליפו את רוב מה שנקבע בצו.
טלי פלוסקוב: הפסקה של 10 דקות.
טלי פלוסקוב: תנסו להגיע ולמצוא את האנשים הנכונים.
טלי פלוסקוב: אולי נסיים את זה היום.
טלי פלוסקוב: אני מחדשת את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
טלי פלוסקוב: אני מבקשת לחזור על הסעיפים שעד עכשיו לא הגענו להבנות, לחזור על ההצעות שעכשיו עלו.
<נעה בן שבת: דבר ראשון, הנושא של תווית הסימון, תקנה 2.
<נעה בן שבת: אנחנו אומרים ככה: הפרטים שלפי תקנות אלה נדרש לציינם בתווית סימון, יודפסו על גבי תווית הסימון בשפה העברית, באופן שאינו ניתן למחיקה או להפרדה.
<נעה בן שבת: הכיתוב יהיה בגודל, בגופן ובצבע הבולטים לעין, ויהיה ניתן לקריאה בנקל.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים שהם יהיו גם בגודל אחיד וגם הגופן והצבע אחידים.
<דפנה טיש פיגנבוים: וגודל האותיות לא יקטן מגודל גופן של 10 פיקסלים או 2 מילימטר.
טלי פלוסקוב: יש את זה?
טלי פלוסקוב: זה רשום?
<נעה בן שבת: כן, זה יהיה גם כן.
<נעה בן שבת: גודל גופן של 2 מילימטר לפחות, והכל אלא אם נקבע אחרת בתקנות אחרות.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, הסיפא "אלא אם כן נקבע אחרת בתקנות אלה" - תישאר.
<נעה בן שבת: ב-(ב) אנחנו אומרים שתווית הסימון תוצמד לאריזת המזון לבעלי חיים במקום בולט, כפי שכתוב בנוסח המקורי.
<נעה בן שבת: לגבי מזון לבעלי חיים שאינו משווק באריזות - תצורף לתעודת המשלוח של המזון.
<נעה בן שבת: הצעתם את המילים "או שתוצמד אליה"?
<נעה בן שבת: תצורף זה גם תוצמד.
יאיר גלבוע: או תהיה חלק ממנה.
<נעה בן שבת: או תהיה חלק ממנה.
<נעה בן שבת: זה הנושא של הצירוף.
<נעה בן שבת: שאלתם על הנושא של התעודה האינטרנטית.
<נעה בן שבת: אני לא חושבת שהתקנות פה אומרות משהו על אם תעודת המשלוח עצמה צריכה להיות מצורפת למזון או לא.
<נעה בן שבת: התקנות פה לא מתייחסות לשאלה הזאת.
<נעה בן שבת: יכול להיות שתקנות אחרות או הסדרים אחרים יחייבו להצמיד את תעודת המשלוח.
<נעה בן שבת: כרגע זה לא נאמר פה.
<נעה בן שבת: בכל מקום שדיברנו על גופן הגדול בשתי נקודות גופן מהגופן האמור בתקנה 2, זה מאותו גופן שעשו בו שימוש, כפי שאמרנו לפי תקנה 2.
<נעה בן שבת: בתקנה 2 הבהרנו שזה לא פחות מ-10 פיקסלים או 2 מילימטר.
<נעה בן שבת: עכשיו נשאר נושא הרטיבות במזון, שזה תקנה 4.
יאיר גלבוע: סטייה התקן המותרת היא 5% למעלה או למטה.
<נעה בן שבת: זה רק לגבי הנושא של הרטיבות או בכלל?
יאיר גלבוע: לגבי שיעור הרטיבות.
<נעה בן שבת: זה רק לגבי הנושא של שיעור הרטיבות, או שאתם משאירים סטיית תקן לגבי כל הערכים התזונתיים?
יאיר גלבוע: לגבי כל הערכים התזונתיים יש אפשרות של סטיית תקן.
יאיר גלבוע: יש טבלה שהוכנה בנפרד, היא לא צורפה לכאן.
<נעה בן שבת: מבחינת פיקוח שלכם?
<דפנה טיש פיגנבוים: בהפעלת מדיניות הפיקוח זה מאפשר סטיות תקן שאולי נוכל לפרסם בנפרד.
<נעה בן שבת: אבל זה כמדיניות פיקוח?
<דפנה טיש פיגנבוים: 5%, נכון?
<נעה בן שבת: מהשיעור האמור, מאותו שיעור.
<רינה ורסנו: מה שעוד נשאר פתוח זה 5, סימון תזונתי של חומר גלם.
<רינה ורסנו: אני חושבת שאפשר להחריג חומר גלם מייצור ראשוני.
<רינה ורסנו: ייצור חקלאי ראשוני אומר חיטה, שעורה וכדומה.
<רינה ורסנו: אני חושבת שכאן אפשר יהיה להחריג את זה.
<נעה בן שבת: חומר גלם ראשוני?
יאיר גלבוע: מייצור חקלאי ראשוני.
<רינה ורסנו: הייתי אפילו רושמת צמחי.
<נעה בן שבת: בשר למשל?
<רינה ורסנו: לא בשר.
<רינה ורסנו: הם דיברו על תירס, שעורה וכך הלאה.
<רינה ורסנו: חומר גלם צמחי מייצור ראשוני או משהו כזה.
<רינה ורסנו: יש תקנה של ייצור חקלאי.
<דפנה טיש פיגנבוים: כן, יש.
יאיר גלבוע: ייצור חקלאי ראשוני זה גידול צמחים שלא עברו איזה שהוא תהליך.
<דפנה טיש פיגנבוים: למעט חומר גלם?
יאיר גלבוע: כן, זה בתקנות ובחוק.
יאיר גלבוע: למעט חומר גלם מייצור חקלאי ראשוני.
<רינה ורסנו: הייתי כותבת צמחי.
יאיר גלבוע: זה רשום כבר בחוק.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים רק על תקנה 5 שלא תחול, כל השאר חל.
<רינה ורסנו: כן, זה עניין של ערכים תזונתיים שאין צורך.
<דפנה טיש פיגנבוים: חומר גלם זה הגדרה רחבה.
<דפנה טיש פיגנבוים: היא כוללת גם צמחים, אבל יכולה לכלול גם קמח כחומר גלם.
יאיר גלבוע: אם את מדברת על חומר גלם מייצור חקלאי ראשוני, זה כולל רק את אלה.
<דפנה טיש פיגנבוים: אוקי, אז למעט חומר גלם מייצור חקלאי ראשוני?
טלי פלוסקוב: כן, זה מה שרשמנו.
<נעה בן שבת: הסעיף הבא הוא תקנה 6(1) (ג) ו-(ד).
<נעה בן שבת: ריכוז החומר הפעיל במזון?
<רינה ורסנו: במזון.
<נעה בן שבת: אתם לא מגבילים את זה ל-100 גרם, אתם לא דורשים מידה ל-100 גרם כמו שעשינו בתקנות?
<נעה בן שבת: מה לגבי (ד), לגבי ההתוויה?
<רינה ורסנו: על (ד) אנחנו מוותרים.
יאיר גלבוע: בטבלה של פירוט הערכים הוספנו את המילים "או דופן תא" ליד סיבים גולמיים.
<נעה בן שבת: האם בכל מקום שמופיע סיבים גולמיים אתם רוצים את המילים "או דופן תא"?
יאיר גלבוע: באנגלית זה good fiber או NDF.
בראון: זה ראשי תיבות של Neutral Detergent Fiber, שזאת שיטת הבדיקה של הסיבים במזון.
<רינה ורסנו: צריך לציין למטה שיעור, לא תכולה.
<נעה בן שבת: כדי שיהיה לאן להתייחס ל"יש לציין", אנחנו נוסיף איזו שהיא הפניה בתוך הטבלה, איזו שהיא התייחסות שתפנה להערה הזאת, שלא תהיה הערה מרחפת.
טלי פלוסקוב: אני חייבת להעלות את זה להצבעה, לכן אנחנו נצביע על תקנות הפיקוח על מזון לבעלי חיים (סימון מזון לבעלי חיים), התשע"ח-2017.
טלי פלוסקוב: אני רוצה להגיד לכם תודה.
טלי פלוסקוב: אני מאוד נהניתי לעבוד בשיתוף פעולה נעים ומקצועי.
טלי פלוסקוב: תודה רבה לכם, יישר כוח על העבודה.
טלי פלוסקוב: אנחנו מחכים לתקנות הבאות.
<דפנה טיש פיגנבוים: אני רק רוצה להגיד לפרוטוקול, למרות שנציגי משרד המשפטים לא כאן, שזכינו לשיתוף פעולה עם נציגי משרד המשפטים (ייעוץ וחקיקה) ועם הייעוץ המשפטי של הוועדה, בזמנים, במועדים דחופים, בנועם.
טלי פלוסקוב: אני מצטרפת לתודות לצוות שלי.
טלי פלוסקוב: שלום לכולם, היום 28 בנובמבר 2017, השעה 11:05, אנחנו מתחילים בישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
טלי פלוסקוב: הנושא על סדר היום: הצעת חוק החזקת מזרקי אפינפרין במקומות ציבוריים, התשע"ה-2015, של קבוצה גדולה של חברי כנסת.
טלי פלוסקוב: נמצא איתנו אחד מהיוזמים, חבר הכנסת יהודה גליק.
טלי פלוסקוב: אני יודעת שזה נושא שכבר דנו בו בישיבה הקודמת.
טלי פלוסקוב: זכיתי לנהל את הישיבה גם בדיון הקודם.
טלי פלוסקוב: יש פה אנשים שאנחנו כבר מכירים.
טלי פלוסקוב: אני חייבת להגיד לכם לפני שאנחנו מתחילים, שחשבתי שהדרך תהיה הרבה יותר קלה כי אנחנו מדברים על הצלת חיים של הילדים, אבל לצערי הרב זה לא קורה.
טלי פלוסקוב: זה לא קורה, כי יש פה עניין של מי ייקח אחריות.
טלי פלוסקוב: הבעיה שמשרדים לא כל כך רוצים לקחת אחריות על עצמם.
טלי פלוסקוב: תמיד דבר חדש מעורר ויכוחים.
טלי פלוסקוב: רבותיי, אני רוצה להגיד לכם, אם אנחנו לא נקבל פה איזו שהיא הבנה בין כולם על מי ייקח אחריות, אז אנחנו נחליט מי ייקח אחריות.
טלי פלוסקוב: מה שברור לי ולכולם כאן זה שהמטרה שלנו היא להציל חיי ילדים, חיי בני אדם, לא חשוב איפה אנחנו נמצאים.
טלי פלוסקוב: יש את המקרים ששמענו בדיון הקודם.
טלי פלוסקוב: אני זוכרת את החייל שהיה אצלנו כאן וסיפר את המקרה שלו.
טלי פלוסקוב: אנחנו פה נמשיך לדון, כאשר אם, חס וחלילה, קורה מקרה, אנחנו נחפש את האשמים למה עד עכשיו לא קידמנו את הצעת החוק הזאת.
טלי פלוסקוב: אני מאוד אשמח אם אנחנו כן נצליח להתקדם.
טלי פלוסקוב: מישהו כאן צריך לקחת אחריות על מה שקורה.
טלי פלוסקוב: אני בוודאי ובוודאי מברכת את יוזם החוק, את חבר הכנסת יהודה גליק, שנמצא איתנו כאן.
טלי פלוסקוב: אני רוצה להודות כבר בתחילת הדרך ליועצת המשפטית שעובדת על החוק הזה.
טלי פלוסקוב: זה לא פשוט, מהבוקר כל הטלפונים מול כל המשרדים.
טלי פלוסקוב: זה רק דיון כאן.
טלי פלוסקוב: יש עוד הרבה עבודה מעבר לדיון בוועדה.
טלי פלוסקוב: אנחנו נתחיל.
טלי פלוסקוב: יהודה, אני אתן לך להגיד כמה מילים, ואז נשמע את המשרדים.
טלי פלוסקוב: מי שרוצה להתייחס ולדבר, בבקשה להירשם אצל מנהלת הוועדה.
טלי פלוסקוב: ננסה לראות איך אנחנו היום נצליח קצת להתקדם.
טלי פלוסקוב: בקשה, אדוני חבר הכנסת יהודה גליק.
יהודה גליק: תודה רבה, כבוד היושבת-ראש טלי.
יהודה גליק: אני, קודם כל, רוצה להצטרף לדברים שלך על יעל, שבאמת עובדת מאוד מאוד באינטנסיביות על החוק הזה.
יהודה גליק: אני קצת מצטער שחלק מהתגובות מחלק מהמשרדים הגיעו ב-10:55, כשהדיון הוא ב-11:00.
יהודה גליק: זה באמת קצת מוזר.
יהודה גליק: תראו, אני אשמח לשמוע את כל מה שייאמר פה היום, אבל היעד שלי היום הוא שהחוק יהיה מוכן לקריאה ראשונה.
יהודה גליק: ועדת השרים הפילה עלי תנאים שלא כולם היו לרוחי, אבל אני נאלצתי להסכים איתם.
יהודה גליק: הורדתי מסעדות, הורדתי בתי מלון.
יהודה גליק: ועדת השרים עוד יותר התנתה שאחרי שאנחנו מסיימים כאן בוועדה, אני חייב להחזיר את זה שוב להצבעה אצלם.
יהודה גליק: גם זה ייעשה.
יהודה גליק: ההתנהלות האיטית וההימשכות על מתן תשובות הקשתה מאוד על העבודה.
יהודה גליק: אני באמת לא מעוניין שהחוק הזה יעוכב עוד בגלל מלחמות על דברים שהם באמת זוטרים.
יהודה גליק: דעתי האישית היא שזה צריך להיות כמו כל שאר בריאות הציבור, כשמי שאחראי הוא משרד הבריאות.
יהודה גליק: כיוון שזה חוק שמיועד לטובת בריאות הציבור, משרד הבריאות צריך להיות זה שמכתיב את הכללים לכל מוסד ציבורי.
יהודה גליק: זו לא איזו שהיא חוכמה גדולה מאוד.
יהודה גליק: זה גם לא חוק תקציבי.
יהודה גליק: הוסכם שהעלויות של ה-100 שקל על הדבר הזה יהיו על הבעלים, לכן אין שום בעיה מעבר לזה.
יהודה גליק: אני מאוד מבקש שכולנו היום נתגייס מתוך מטרה אחת:
יהודה גליק: לצאת מפה היום עם חוק שכולל מוסדות ציבור, מוסדות חינוך, גני ילדים, מטבחים ציבוריים.
יהודה גליק: אני מאוד מאוד הייתי שמח שנוכל לצאת לדרך, לכן לא אאריך יותר בדיבור.
יהודה גליק: מבחינתי אפילו גם לעבור על החוק עצמו.
טלי פלוסקוב: תודה רבה, יהודה.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שאנחנו מדברים באותה שפה.
טלי פלוסקוב: אני רוצה לשמוע את ההתייחסות של משרדי הממשלה.
טלי פלוסקוב: הראשון שאני רוצה לשמוע זה משרד הבריאות.
טלי פלוסקוב: משרד הבריאות, בבקשה.
<מוריה בן צור: קודם כל, אנחנו כמובן מברכים על החוק הזה.
<מוריה בן צור: אנחנו חושבים שזה חוק ראוי, חשוב, טוב שהוא הגיע לדיון בוועדה.
<מוריה בן צור: אנחנו תמכנו בו בוועדת השרים.
<מוריה בן צור: לעניין של השר הממונה, אין מבחינתנו מניעה שאנחנו נהיה אלה שנתקין את התקנות, ניתן את ההסברים לעניין איפה המיקום של המזרקים בכל אחד מהמוסדות הרלוונטיים.
<מוריה בן צור: לעניין ההיבטים של הפיקוח בתוך המוסדות, אז כאשר אנחנו מדברים על מוסד חינוכי, מן הראוי שהרגולטור שאחראי על אותו מוסד חינוכי שממילא מפקח על המוסד החינוכי הוא זה שגם יוכל - -
טלי פלוסקוב: השאלה מה זה הפיקוח במקרה הזה.
יהודה גליק: על זה אנחנו מדברים, שאתם תיקחו את האחריות על הנחיית הציבור.
יהודה גליק: ברור לי לחלוטין שלא צריך שנציג משרד הבריאות יהיה בכל בית ספר ויבדוק איפה בדיוק שמנו.
יהודה גליק: לעניין האחריות, שזה אומר כתיבת ההנחיות והנחלתן, זה יהיה באחריותכם.
<מוריה בן צור: לזה אנחנו נסכים.
יהודה גליק: על זה מדובר.
<מירי כהן: מנכ"ל משרד החינוך מוציא הנחיות בחוזר מנכ"ל על מה צריך לעשות וכו', הכל לפי ההנחיות המקצועיות שלנו.
יהודה גליק: יפה, זה הרעיון.
<מירי כהן: אנחנו נכתוב את זה.
טלי פלוסקוב: אני זוכרת את דברייך מהישיבה הקודמת.
טלי פלוסקוב: אני זוכרת כמה בירכת על הצעת החוק הזאת.
טלי פלוסקוב: זאת אומרת, מכם אנחנו יכולים להבין עד כמה זה הכרחי.
<מירי כהן: זה חייב לעבור.
טלי פלוסקוב: אתם מוכנים לקחת על עצמכם את ההכנה המקצועית, את הנהלים וכן הלאה.
יהודה גליק: ודאי שמשרד החינוך בחוזר מנכ"ל - -
<מירי כהן: האכיפה בתוך המוסדות היא באחריות המיניסטריאלית שלהם.
טלי פלוסקוב: בואו נשמע את משרד החינוך.
<מיכל חורין: הגורם המקצועי, לצערי, לא יכול היה להגיע היום, אבל שוב אנחנו מברכים פה על האמירות של משרד הבריאות לגבי האחריות המקצועית.
<מיכל חורין: גם אנחנו חושבים, כמו חבר הכנסת גליק, כמו משרד הבריאות, שנכון שמשרד הבריאות יהיה אחראי על הפן המקצועי.
<מיכל חורין: זה לדעתנו תמצית החוק.
<מיכל חורין: הפן המקצועי כולל גם פיקוח על הדברים האלה.
<מיכל חורין: המפקחים שלנו הם מפקחים פדגוגיים, הם לא יוכלו לבדוק את התכשירים האלה.
<מיכל חורין: נכון שחוזר המנכ"ל שלנו - -
טלי פלוסקוב: אני חוזרת על השאלה שדיברתי עליה.
טלי פלוסקוב: מה הפירוש המילה "פיקוח"?
טלי פלוסקוב: הכוונה היא לבדוק שזו התרופה שיש שם, שכתוב שזו התרופה, שהמזרק הזה נמצא במקום מסוים.
טלי פלוסקוב: לא צריך להיות בשביל זה רופא או דוקטור לרפואה.
טלי פלוסקוב: ממה אתם מפחדים?
<מיכל חורין: אנחנו לא מפחדים מכלום, רק בסופו של דבר מדובר באיזה שהוא תכשיר רפואי.
טלי פלוסקוב: תכשיר שבתקנות שיכינו לכם יהיה כתוב שהוא צריך להיות על מדף מסוים, בגובה מסוים.
יהודה גליק: כמו אקמול.
יהודה גליק: האם משרד הבריאות אחראי על האקמול?
טלי פלוסקוב: זה לבדוק שהמזרק אצלכם על המדף, שהתאריך על המזרק הוא בתוקף.
טלי פלוסקוב: מה מפחיד אתכם כמשרד החינוך?
<מיכל חורין: לא מפחיד אותנו שום דבר, אבל מדובר פה בסוף באיזה שהוא תכשיר רפואי.
<מיכל חורין: לתוקף שלו, לתפוגה שלו יש משמעויות.
<מיכל חורין: אפילו המיקום שבו הוא נמצא - -
<מירי כהן: ניתן את כל ההנחיות המקצועיות, ניתן את הכל.
<מירי כהן: זה מאוד פשוט.
יהודה גליק: הם יתנו את ההנחיות.
<יעל סלנט: מבחינת המסד העובדתי שאנחנו מדברים עליו, אז בהתחלה היה סעיף עונשין וסעיפי פיקוח.
טלי פלוסקוב: הורדנו את הכל.
<יעל סלנט: סעיפי הפיקוח ירדו.
<יעל סלנט: גם סעיפי העונשין ירדו בהתאמה.
<יעל סלנט: העניין הוא שהפיקוח מצטמצם לאותו מקום שניסינו לקשור בין חובת הרישוי לפי חוק הפיקוח על בתי ספר, חוק הפיקוח על מעונות יום, חוק הפיקוח על מעונות יום שיקומיים, לא משנה, לבין הימצאות המזרק במקום.
<מיכל חורין: לכן אין צורך.
<יעל סלנט: השאלה אם הגורם שנותן את הרישיון - במקרה שלכם, לפי חוק הפיקוח על בתי ספר, זה רק מוסדות לא של המדינה.
<מיכל חורין: לא של המדינה.
<יעל סלנט: השאלה אם כשהשר נותן את הרישיון הוא לא יכול לבדוק את ההתקיימות של התנאי הזה.
<מיכל חורין: מנכ"ל משרד החינוך, כשהוא נותן רישיון, מקבל את תעודת לשכת הבריאות בכל הנוגע להיבטים התברואתיים במבנה של משרד החינוך.
<מיכל חורין: נכון יהיה שאותו מפקח מטעם לשכת הבריאות יבדוק גם שקיים מזרק בבית הספר, במוסד.
יהודה גליק: אני שואל אותך, בבית ספר יש תיק עזרה ראשונה?
יהודה גליק: האם משרד הבריאות בודק שיש תיק עזרה ראשונה?
יהודה גליק: האם משרד הבריאות בודק שיש פלסטרים ואקמול?
יהודה גליק: אני רוצה להסביר משהו.
יהודה גליק: בפעם הקודמת ישב פה נציג איגוד הרופאים שאמר: גם אם ילד בריא או ילד חולה יקבל את הזריקה, לא קורה כלום, זה חצי סי סי אדרנלין, זה הכל.
יהודה גליק: אין פה כלום.
יהודה גליק: זה כמו פלסטר.
יהודה גליק: איזה היגיון יש שהרופא המחוזי של המחוז יבדוק אם יש פלסטר?
יהודה גליק: על זה מה מדובר.
<מיכל חורין: בגלל שהצעת החוק לא מתמודדת עם שאלת הפיקוח, אז הדיון הוא - -
<יעל סלנט: לא, יש את התיקון לחוק הפיקוח על בתי הספר.
<יעל סלנט: שם עולה השאלה: האם לתקן את סעיף 6 שאומר שמי שיבדוק את כל הדברים האלה זאת רשות הבריאות, או לתקן את הסעיפים האחרים שנוגעים לרישוי ולהגיד ששר - -
יהודה גליק: בתוך התיק של עזרה ראשונה יהיה את זה, זה הכל.
<מיכל חורין: תיק עזרה ראשונה הוא פשוט יותר.
יהודה גליק: הוא בדיוק זה.
<מיכל חורין: יש שם פלסטרים.