GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<סיגל מרד אברג'יל: כשאנחנו מדברים על מעונות יום כהגדרתם בחוק הפיקוח על המעונות, אנחנו מביאים בחשבון שמדובר בכל המסגרות שבהם שוהים מעל 2 פעוטות במסגרת.
<סיגל מרד אברג'יל: משרד העבודה והרווחה מפקח היום דרך מנגנון שנקרא "סמל מעון" על כ-25 אחוזים, 30 אחוזים מכלל המעונות שפועלים בישראל, מכלל הילדים.
<סיגל מרד אברג'יל: יש לנו עוד כמות נכבדה מאוד של מסגרות שהחוק חל עליהן, אבל בפועל המשרד לא נותן להן רישיונות, אין לו מנגנון כדי לטפל בהן כיום.
<סיגל מרד אברג'יל: מה שהסכימה הוועדה בתחילת הדיון, כשדיברנו על זה, שנייצר סעיפים שונים, שנתייחס למעונות המוכרים, שנקבע הוראה לגביהם, ולגבי מסגרות שהן לא מוכרות על ידי המשרד, תיקבע הוראה אחרת.
<סיגל מרד אברג'יל: לא נכון מבחינתנו לקשור את זה לרישיון.
טלי פלוסקוב: אנחנו יודעים שקיים חוק הפיקוח על מעונות.
<סיגל מרד אברג'יל: נכון.
טלי פלוסקוב: זה שייך לכולם.
טלי פלוסקוב: למה פתאום את רוצה לחלק אותם, למה הדיפרנציאציה הזאת?
<סיגל מרד אברג'יל: אני באה ואומרת, כרגע אנחנו מייצרים חוק חדש.
<סיגל מרד אברג'יל: אתם חברי הכנסת כמחוקקים רוצים שהחוק הזה ייושם.
<סיגל מרד אברג'יל: אני באה ואומרת, ביום שאחרי החוק הזה, כלפי 75% מהמסגרות אנחנו לא מסוגלים לפקח.
טלי פלוסקוב: הבנו את זה.
יהודה גליק: כמו שאתם לא מסוגלים לפקח היום.
יהודה גליק: לא התחדש כלום, חוץ מזה שאותו מצב יישאר.
<סיגל מרד אברג'יל: אנחנו כמובן שואפים כמשרד להגיע לפתרון מיטבי.
<סיגל מרד אברג'יל: אנחנו מקדמים תזכיר חוק.
יהודה גליק: אותו פתרון מיטבי שאתם תגיעו אליו, בעזרת השם יחול גם כאן.
<סיגל מרד אברג'יל: כשיעבור תזכיר החוק ההוא, לגמרי רלוונטי לבוא ולקשור ביניהם ולחייב את אותן מסגרות, אבל עד אז, כשאנחנו לא נמצאים שם ואין לנו את כוח האדם, אנחנו לא בעד.
טלי פלוסקוב: טוב, הבנו.
<יעל סלנט: אני מבינה שאתם מחליטים להשאיר את זה.
יהודה גליק: להשאיר בהתאם לפיקוח שלכם על כל השאר.
יהודה גליק: זה לא משנה אם זה כן יופיע או לא יופיע.
יהודה גליק: אתם מפקחים על 25%.
יהודה גליק: ההמשך יהיה בהתאם ליכולת שלכם.
<סיגל מרד אברג'יל: אני חושבת שצריך לייצר שני סעיפים שונים, לא לתקן את זה דרך החוק הזה.
טלי פלוסקוב: איך את מחלקת את זה?
<יעל סלנט: אין מנגנון כזה.
<יעל סלנט: הסמל הזה שהמשרד נותן למעונות זה הפרקטיקה, אנחנו מבינים לגמרי, אבל בעצם החוק לא מכיר בדיפרנציאציה הזאת.
<סיגל מרד אברג'יל: איזה חוק?
<יעל סלנט: החוק שחל.
<סיגל מרד אברג'יל: חוק הפיקוח על המעונות.
<סיגל מרד אברג'יל: אני אומרת, בואי לא ניכנס לחוק הפיקוח על המעונות, בואי נכתוב בחוק הזה שאנחנו מדברים על מעון מוכר.
<יעל סלנט: המעונות הפרטיים שלכם לא כפופים לרישוי עסקים.
<סיגל מרד אברג'יל: אין מנגנון רישוי עסקים על מעונות.
<סיגל מרד אברג'יל: זה לא בין הפריטים שבצו רישוי עסקים.
<יעל סלנט: אפשר לנסות לחשוב על איזה שהוא כיוון.
<סיגל מרד אברג'יל: אנחנו מוכנים לנסות להציע נוסח.
טלי פלוסקוב: בוא נעשה ככה: אנחנו נפנה אליכם, למשרד העבודה והרווחה.
טלי פלוסקוב: תנסו לחשוב ולהציע לוועדה את האופציה שאתם רואים כנכונה.
טלי פלוסקוב: אנחנו נדון על האופציה שאתם תציעו לנו, נחליט אם היא מתאימה או לא מתאימה.
טלי פלוסקוב: יש פה קצת עבודה בנושא.
<יעל סלנט: הבעיה היא הפלטפורמה המשפטית.
יהודה גליק: יעל, בהכנה לקריאה שנייה ושלישית נעשה את זה.
<יעל סלנט: כרגע נישאר עם הנוסח הזה.
<יעל סלנט: בסעיף 6, אחרי "או ברישיון" יבוא "ולעניין מעון המיועד לשהייה יומית של פעוטות עד גיל 3 – גם אם לא נתקיימו התנאים בחוק הצבת תכשירי אפינפרין במוסדות חינוך, התשע"ח-2017".
יהודה גליק: אמרנו שלקריאה שנייה ושלישית הם יביאו הצעה.
<יעל סלנט: תיקון חוק פיקוח על בתי ספר.
<יעל סלנט: יש כאן את אותה הערה שנשמעה קודם.
<יעל סלנט: משרד החינוך אמר שהוא חושב שהאחריות צריכה לחול דרך רשות הבריאות.
<יעל סלנט: משרד הבריאות אומר: לא, הרגולטור הוא השר, הוא זה שנותן רישיון לפי חוק הפיקוח על בתי הספר, לכן האחריות צריכה לחול על שר החינוך.
<יעל סלנט: יש פה שתי עמדות.
<מירי כהן: משרד הבריאות לא נמצא ברישוי הזה.
<מירי כהן: הוא לא נמצא שם.
<יעל סלנט: יש את רשות הבריאות.
<יעל סלנט: מה זו רשות הבריאות.
<יעל סלנט: גם מכוח סעיף 31 לאותו חוק, רשות הבריאות יכולה לבקש לתקן ליקויים בבית הספר.
<מוריה בן צור: זה רק כאשר קורה דבר.
טלי פלוסקוב: מי מגלה שיש ליקוי?
טלי פלוסקוב: על פי התלונה?
<מירי כהן: אנחנו לא נמצאים ברישוי של כל - -
<מיכל חורין: זה לא נכון.
<מיכל חורין: לצורך מתן רישיון לבית ספר פונים ללשכת הבריאות.
<מיכל חורין: לשכת הבריאות מבקרת בכל בתי הספר.
<מוריה בן צור: אבל אנחנו מתייחסים להיבטים של תשתיות, היבטים של תברואה.
<מיכל חורין: נכון, שירותים.
<מירי כהן: זה לא תיק עזרה ראשונה.
<מירי כהן: אנחנו לא מתייחסים ברישיון לתיק עזרה ראשונה.
יהודה גליק: מי בודק את התיק של עזרה ראשונה?
<מירי כהן: אף אחד לא בודק.
<מירי כהן: אנחנו לא נמצאים שם.
<מירי כהן: דרך אגב, לא כל בתי הספר.
<מירי כהן: כשאנחנו באים, אנחנו באים רק כשבונים את בית הספר, לא ב-30 השנים שאחרי.
<יעל סלנט: מה עם תיקון ליקוי לפי סעיף 31 לחוק הזה?
<מירי כהן: אני לא יודעת מה זה תיקון ליקוי לפי סעיף 31.
<מירי כהן: אני אומרת, כשיש תלונות, רק כשיש תלונות לשכת הבריאות מגיעה.
טלי פלוסקוב: הם לא יוזמים את הבדיקות.
<מירי כהן: תלונות תברואתיות, לא עזרה ראשונה.
<מירי כהן: מה הקשר?
<מיכל חורין: משרד החינוך לא יכול לתת רישיון בלי העמדה של משרד הבריאות.
טלי פלוסקוב: מי עושה את הבדיקה הזאת?
טלי פלוסקוב: מה המקצוע של האדם שבא?
<מירי כהן: בריאות הסביבה.
<מירי כהן: זה בכלל לא בריאות הציבור.
<מירי כהן: הוא בודק, לצורך העניין, תברואת מים.
טלי פלוסקוב: זה לא מתאים.
<מירי כהן: זה לא קשור בכלל.
<מירי כהן: הוא לא בודק את תיק עזרה ראשונה.
טלי פלוסקוב: משרד הבריאות, אתם מציעים שמשרד החינוך ייקח?
טלי פלוסקוב: ומשרד החינוך, אתם מציעים שמשרד הבריאות ייקח אחריות.
<מירי כהן: אנחנו נקבע את הכללים.
<מירי כהן: מנכ"ל משרד החינוך יוציא את ההנחיות בתיק עזרה ראשונה.
<רות דיין מדר: משרד הבריאות והחינוך רוצים לתת את זה לשלטון המקומי.
<רות דיין מדר: כל אחד רוצה להפיל את הסמכות על מישהו אחר.
<מירי כהן: מה זה "לתת"?
<מירי כהן: את ההצבה, לא את הפיקוח.
יהודה גליק: אני מציע שגם את זה נשאיר לקריאה שנייה ושלישית.
יהודה גליק: חבר'ה, שבו ביניכם ותקבלו החלטה.
טלי פלוסקוב: תראה, אני רוצה להגיד לך משהו, יהודה.
טלי פלוסקוב: אנחנו לא יכולים בקריאה ראשונה להעביר.
טלי פלוסקוב: יהודה, אתה אמרת בהתחלה שהחוק הזה צריך להגיע שוב פעם לוועדת השרים.
טלי פלוסקוב: אתה הרי יודע מה השרים רוצים לראות שם.
טלי פלוסקוב: אם אנחנו נגיש את הצעת החוק בסיטואציה שבה אתה אומר: תחליטו אחר כך, תחליטו אחר כך, אנחנו לא נגיע לשום דבר.
<מוריה בן צור: אני רוצה רגע לחדד את הנקודה.
<מוריה בן צור: משרד הבריאות אמר כבר בתחילת הדיון: אנחנו מסכימים ששר הבריאות הוא השר הממונה.
<מוריה בן צור: אנחנו מבינים שצריך לקדם את העניין הזה, זה עניין חשוב ומהותי.
<מוריה בן צור: אנחנו ניתן את כל הכלים למשרד החינוך כדי שיבהיר בחוזר מנכ"ל, בדיוק כמו שהם עושים היום בתיק עזרה ראשונה, איך צריך לשמור את המזרק הזה, מה צריך לעשות איתו.
טלי פלוסקוב: משרד החינוך, מה חסר?
<מוריה בן צור: מי שנמצא יום יום בבתי הספר זה משרד החינוך, זה לא אנחנו.
<יעל סלנט: אנחנו הולכים על החלופה הראשונה?
<מיכל חורין: למה בכלל יש צורך לתקן את חוק הפיקוח על בתי ספר?
<יעל סלנט: בדיוק מהסיבה שאתם העליתם.
<יעל סלנט: ברגע שהורדנו את הסנקציה הפלילית, יש לנו חובה שאין בצידה שום דבר.
<יעל סלנט: אתם אמרתם, גם אתם בעצמכם, שכן נכון לקשור את זה באיזו שהיא צורה למנגנון הרישוי.
טלי פלוסקוב: יהודה, אני לוקחת את מה שאומרת היועצת המשפטית של משרד הבריאות.
טלי פלוסקוב: זה מה שאנחנו נרשום בקריאה הראשונה.
יהודה גליק: אנחנו נקבל את החלופה הראשונה.
טלי פלוסקוב: אנחנו ניקח את מה שאת אומרת בחשבון, אבל כדי להתקדם, ואני חייבת פה להתקדם, אנחנו אכן ניקח את ההצעה שעכשיו הועלתה על ידי משרד הבריאות.
טלי פלוסקוב: הם יעשו את כל ההכנה, אתם בנוהל פנימי שלכם תעבירו את התקנה הזאת.
יהודה גליק: הם יתדרכו אתכם לגמרי.
טלי פלוסקוב: אני מסתכלת על זה כתיק עזרה ראשונה.
<מיכל חורין: לאיזה צורך צריך לתקן את חוק הפיקוח?
<יעל סלנט: התיקון של חוק הפיקוח אומר שאתם תתחשבו בפקטור הזה כשאתם תתנו רישיון.
<מיכל חורין: כמו שאנחנו מתחשבים בכל הציוד - -
יהודה גליק: אז מצוין, זה לא מפריע.
<מיכל חורין: אם מכניסים את זה לסעיף 9(א), אז שזה לא יופיע בסעיף 15(א) כהתניה לרישיון.
<מיכל חורין: אגב, זו חובה שחלה על מחזיקי בתי הספר.
<מיכל חורין: זאת אומרת, זה כן ייכנס בחשבון.
<מיכל חורין: למה צריכים לתקן את החוק?
<יעל סלנט: אז נתקן את סעיף 9, לא נתקן את סעיף 15, כי אני מבינה שזה נראה לך רדיקאלי מידי.
<מיכל חורין: סעיף 9 קובע איזה דברים משרד החינוך צריך לבדוק.
<מיכל חורין: למה משרד החינוך צריך לבדוק מעבר להימצאות של התכשיר הזה?
טלי פלוסקוב: תחשבי שמחר את מצילה חיים של ילד.
טלי פלוסקוב: תעשי עוד דבר קטן, ריבונו של עולם.
<מיכל חורין: אין בעיה, רק שאנחנו לא כותבים גם שיימצא גיר.
יהודה גליק: פה אנחנו כותבים.
יהודה גליק: מה איכפת לך שכותבים את זה?
טלי פלוסקוב: שוב פעם, אני רוצה להזכיר לכם, אנחנו נמצאים בקריאה ראשונה.
טלי פלוסקוב: אנחנו נמשיך עוד להתווכח, אבל אני חייבת להתקדם.
טלי פלוסקוב: אם תתנו לנו רעיונות יותר יעילים אנחנו נקבל אותם.
<יעל סלנט: עם חוק הפיקוח אנחנו הולכים על החלופה הראשונה, ורק על התיקון של סעיף 9.
<יעל סלנט: בסעיף 9(א), בסופו יבוא "וכי בבית ספר מוצב תכשיר אפינפרין בהתאם להוראות חוק הצבת תכשירי אפינפרין במוסדות חינוך, התשע"ח-2017".
<יעל סלנט: עכשיו יש אותו תיקון מקביל – בטח משרד העבודה ירצה להעיר - לחוק מעונות יום שיקומיים, שזה מיועד לפעוטות עד גיל 3.
<יעל סלנט: בסעיף 7(ב), בסופו יבוא "ואחר הוראות חוק הצבת תכשירי אפינפרין במוסדות חינוך, התשע"ח-2017".
<יעל סלנט: בסעיף 10(א), אחרי "לפי חוק זה" יבוא "או אחר הוראות חוק הצבת תכשירי אפינפרין במוסדות חינוך, התשע"ח-2017".
<יעל סלנט: אם אנחנו עושים את התיקון הזה בחוק הפיקוח לבתי ספר, יכול להיות שצריך גם להוריד לגבי מעונות יום שיקומיים חלק מההסדרה, את האקוויולנט.
<סיגל מרד אברג'יל: אני עוד פעם חוזרת, העמדה של המשרד היא שלא המשרד צריך לפקח על הנושא הזה.
<סיגל מרד אברג'יל: מי שצריך לעסוק בכל עניין הפיקוח זה משרד הבריאות.
טלי פלוסקוב: בשיקומי אתם כן נמצאים?
<סיגל מרד אברג'יל: הם יקבלו רשימה של גופים, שאלה הגופים המוכרים, והם ינפיקו להם את התכשיר.
טלי פלוסקוב: בשיקומי, בקבלת האישור יש התייחסות של משרד הבריאות?
<סיגל מרד אברג'יל: אני לא יודעת להגיד לך, אני צריכה לבדוק את זה.
טלי פלוסקוב: אם יש שם התייחסות של משרד הבריאות, הם בהחלט יכולים להיות חלק.
<מוריה בן צור: זה על אותו רעיון.
<מוריה בן צור: אנחנו ניתן את ההנחיות איך צריך לבצע, איפה, כמה וכו', והם אלה שיבדקו שבפועל יש את זה.
<יעל סלנט: אנחנו נבדוק אחרי זה איך עושים את זה לקראת קריאה שנייה ושלישית.
<יעל סלנט: תחילה.
<יעל סלנט: תחילתו של חוק זה שישה חודשים מיום פרסומו.
<יעל סלנט: תוספת (סעיף 2) מינון למבוגר – 30 קילו גרם לפחות – 0.3MG/0.
<יעל סלנט: 3ML ׁׁׁׁׁׁ(2) מינון לילד – עד 30 קילו גרם – 0.15MG/0.
<יעל סלנט: 1ML אני רק רוצה להבהיר, בסעיף המקורי שאומר שחובה להציב, במקום שמיועד אך ורק לפעוטות מן הסתם לא יהיה צריך את המינון למבוגר.
<אילן דלאל: אני כמובן תומך בכל זה ומברך אתכם, בראש וראשונה את יהודה שקידם מאוד מאוד את זה, אבל גם אותך, גברתי, שמנהלת את הישיבה ביד רמה.
<אילן דלאל: כל הכבוד.
<אילן דלאל: אני חושב שצריך לשנות את המינון.
<אילן דלאל: עדיף 25 קילו.
<אילן דלאל: למרות שזה 5 קילו לכאן או לכאן - -
טלי פלוסקוב: המינון צריך להיות רשום בחוק, הרי זה דבר שמשתנה.
<יעל סלנט: אפשר להוריד את זה.
<יעל סלנט: אפשר לקבוע שזה יהיה בהתאם למינונים שיקבע משרד הבריאות.
טלי פלוסקוב: זה בסדר, דוקטור?
טלי פלוסקוב: אני לא חושבת שזה צריך להיות בחוק.
<אילן דלאל: אז שירד.
<יעל סלנט: אז נתקן.
טלי פלוסקוב: אני אכן רוצה להצביע על החוק הזה לקריאה ראשונה.
טלי פלוסקוב: יש עוד הרבה סימני שאלה, זה לא תוצר מוגמר.
טלי פלוסקוב: יש לנו עוד משרדים שלא מסכימים.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שהצלחתי לקרב אתכם לפתרון.
טלי פלוסקוב: שתיים, אני מבקשת מכולם, תביאו לנו פתרונות שלכם, איך אתם רואים שאפשר להגיע לפתרון.
טלי פלוסקוב: אני מבקשת מאוד מצוות הוועדה, בואו לא נדחה את זה.
טלי פלוסקוב: אני כל הזמן חושבת, אנחנו בדיונים האלה, בחוק הזה יכולים לחסוך חיים של בני אדם.
טלי פלוסקוב: חבל לי על כל הזמן, על עוד ויכוח ועוד ויכוח.
טלי פלוסקוב: מי בעד הצעת חוק החזקת תכשירי אפינפרין במקומות ציבוריים, התשע"ה-2015 לקריאה ראשונה?
טלי פלוסקוב: הצעת החוק אושרה.
טלי פלוסקוב: רבותיי, תודה רבה, אנחנו מחכים להצעות שלכם.
אלי אלאלוף: היום ה-29 בנובמבר 2017, י"א בכסלו התשע"ח, השעה 8:53 ואני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: על סדר היום הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון מס' 51) (מענק חימום אחיד), התשע"ח-2017.
אלי אלאלוף: חימום הוא במסגרת הבטחת הכנסה?
<נעה בן שבת: הוא משולם רק לזכאים להבטחת הכנסה ולמי שזכאים להטבות.
אלי אלאלוף: יש עוד שתי הצעות פרטיות בנושא , האחת היא של חברי הכנסת יוליה מלינובסקי, רוברט אילטוב, חמד עמאר ועודד פורר, והשנייה של חבר הכנסת איציק שמולי.
<נעה בן שבת: שלוש הצעות חוק שצריך למזג.
אלי אלאלוף: ראשית, זה טוב וטוב שזה בא בזמן.
אלי אלאלוף: הבעיה היא חימום אבל יש לנו גם תקופה שחם מאוד לקשישים באזור מסוים.
אלי אלאלוף: אני לא מבין למה לא מתייחסים גם לתקופה הזאת.
אלי אלאלוף: למה לא מתייחסים לערבה, לערבה הדרומית, לאילת?
אלי אלאלוף: לשמחתנו חיים שם קשישים ובמקרה יחד עם חברת הכנסת יעל גרמן ביום ראשון פגשנו הרבה אנשים מבוגרים שבדרך כלל היו עוזבים את אילת אבל לשמחתנו הם נשארים קרובים למשפחות שלהם והחום שם בקיץ, ארבעים מעלות פלוס ובערבה עוד יותר חם.
אלי אלאלוף: כל האזורים האלה, ים המלח, מגיעים למצב חום מטורף.
אלי אלאלוף: אני חושב שעליכם, הביטוח הלאומי, לעשות בדיקה ולראות.
אלי אלאלוף: אלה שנמצאים בערבה התיכונה, רמת ההכנסה היא מאוד גרועה יחסית.
אלי אלאלוף: גם בתמר.
אלי אלאלוף: אני מציע שתבדקו ואולי בהמשך נעשה תיקון לטובת אלה שסובלים מהחום הגבוה.
<נעה בן שבת: למרות שהמענק הוא כספי.
<נעה בן שבת: כרגע מדובר על מענק כספי ולא משנה אם זה חימום או קירור.
אלי אלאלוף: בסדר, זה מענק כספי אבל לחיות בחמישים מעלות חום בחוץ, אני לא אומר לכם איך זה.
אלי אלאלוף: האנשים שפגשנו ביום ראשון העלו את זה בהגיון רב.
אלי אלאלוף: אני מבקש שתעשו את הבדיקה ותגידו לנו אם זה קורה, כמה זה יעלה.
<רועי קרת: לקראת הקיץ.
<רועי קרת: אנחנו עכשיו בחורף.
אלי אלאלוף: מה זה לקראת הקיץ?
אלי אלאלוף: הקיץ אצלנו בא בדרך כלל יותר מוקדם.
אלי אלאלוף: תעשו את העבודה.
<רועי קרת: שמענו אדוני, ואני בטוח שגם נציג האוצר שיושב כאן ושהוא מממן את זה שמע.
<רועי קרת: ניקח את זה לתשומת לבנו.
אלי אלאלוף: בואו לא נטיל על האוצר את כל הצרות שבעולם.
אלי אלאלוף: הוא צינור טוב ולא יותר מזה.
אלי אלאלוף: בואו קודם כל נבדוק את הצורך.
אלי אלאלוף: יש לכם מחלקת מחקר, תגידו לנו אתם כמה זה היה עולה וכמה אנשםי גרים באזור הזה ומקבלים הבטחת הכנסה.
<מרים שמלצר: אני בכל זאת רוצה לומר משהו.
<מרים שמלצר: אני ממינהל המחקר של ביטוח לאומי.
אלי אלאלוף: את הכתובת.
<מרים שמלצר: עד היום מענק החימום ניתן באזורים קרים וכבר עלתה גם דרישה לתת את המענק באזורים חמים.
<מרים שמלצר: אני מודה שלא ממש בדקנו כי יש קושי מאוד גדול להגדיר גם אזורים קרים אבל בעיקר אזורים חמים לפי לשון המומחים שהם השירות המטאורולוגי.
<מרים שמלצר: יש אזורים חמים שהם חמים ביום וקרים בלילה ויש אזורים שהלחות היא הבעייתית.
<מרים שמלצר: לגבי אזורים קרים היו הרבה תלונות למה הם לא נכללו כאזורים קרים.
<מרים שמלצר: חשבנו שאם נותנים לכל מקבלי השלמת ההכנסה את המענק החד פעמי, בין אם הם גרים באזור חם ובין אם הם גרים באזור גר, בעצם זה מענק חד פעמי שאמור לעזור למי שקר לו ואני מניחה שגם למי שחם לו.
אלי אלאלוף: איך הגעתם ל-560 ומשהו שקלים?
<מרים שמלצר: 557.
<מרים שמלצר: בכל מקרה, זה המענק.
אלי אלאלוף: איך עושים חישוב מתמטי מטורף?
אלי אלאלוף: ודאי הבאתם כמה מתמטיקאים מטורפים כדי למצוא לכם את המספר הזה, 557.
אלי אלאלוף: זה בערך כך.
אלי אלאלוף: אני מציע, אני מבקש באופן רשמי, כולל בפרוטוקול, שהביטוח הלאומי יעשה לנו את הבדיקה.
אלי אלאלוף: אני בטוח שתמצאו גם את הנקודות המוזרות.
אלי אלאלוף: אני אזכיר לכם שהחום הרג יותר קשישים בצרפת לפני 15 שנים ומדובר באלפים שנפטרו במהלך חודש אוגוסט, אחרי ששכחו את הקשישים בבית והם בודדים.
אלי אלאלוף: יותר נפטרו בגלל החום מאשר בגלל הקור.
אלי אלאלוף: אני מאוד ממליץ שתעשו את הבדיקה כי נראה לי שמה שאנחנו היום עושים, זאת עבודה חלקית.
אלי אלאלוף: תציגו את הצעת החוק.
<רועי קרת: ביטוח לאומי משלם היום מענק חימום לסדר גודל של 47 אלף קשישים שגרים באזורים שמוגדרים כאזורים קרים לפי השירות המטאורולוגי.
<רועי קרת: לאורך השנים, מאז שקיבלנו את זה ממשרד הרווחה – המענק הזה שולם פעם על ידי משרד הרווחה ולא היה מעוגן בחקיקה אלא היה מעוגן תקציב – כשהתקציב היה נגמר, היו מפסיקים לשלם גם אם לא גמרו לשלם לכל מי שגר באזור קר.
<רועי קרת: זה עבר אלינו כפי שזה עבר.
<רועי קרת: לאורך השנים, בעשר השנים האחרונות, היו הרבה טענות למה אזור פלוני מקבל ואזור אלמוני לא.
<רועי קרת: התיקון הזה מיישר קו.
<רועי קרת: הוא אומר שאין יותר אזורים קרים ואזורים חמים וכאשר משלמים את המענק, משלמים אותו לכל הקשישים מקבלי הבטחת הכנסה בכל הארץ.
<נעה בן שבת: ונהנים ממנו גם הקשישים שמקבלים את אותן הטבות של מקבלי הבטחת הכנסה.
<רועי קרת: גם מי שיצא עם הבטחת הכנסה עם זכאות להמשך הטבות כמו ניצולי שואה, זכאי להמשך תשלום המענק הזה.
<רועי קרת: או נכה זקן.
אלי אלאלוף: לפי הסברי השר כץ ששמעתי מפורום אחר, זה בא מתקציב משרד הרווחה.
אלי אלאלוף: זאת העברה מתקציב משרד הרווחה לתקציב הביטוח הלאומי.
<רועי קרת: אנחנו מקבלים כסף מאוצר המדינה.
<רועי קרת: מהיכן הם לקחו את הכסף הזה, אני לא יודע.
<נעה בן שבת: מה זאת אומרת אוצר המדינה?
<רועי קרת: חוק הבטחת הכנסה, המענק הזה הוא חלק ממנו, על פיו כל הוצאה שמוציאים על פיו ממומנת מאוצר המדינה.
אלי אלאלוף: התחלת להגיד שעד היום זה היה 46 אלף.
אלי אלאלוף: כמה יהיו עכשיו?
<מרים שמלצר: עוד מאתיים אלף משפחות.
אלי אלאלוף: בתי אב.
אלי אלאלוף: אמרת את הסכום?
<רועי קרת: הסכום לא משתנה.
אלי אלאלוף: תקציבית.
אלי אלאלוף: כמה זה תקציבית?
<רועי קרת: בערך 110 מיליון שקלים.
אלי אלאלוף: לעומת?
<רועי קרת: נוספים.
<מרים שמלצר: לעומת 26 מיליון שמוציאים היום.
אלי אלאלוף: היום 26 מיליון ומתווספים עוד 110 מיליון שקלים.
<מרים שמלצר: עוד 110 מיליון שקלים.
אלי אלאלוף: נציג האוצר, אתה יכול להסביר לנו האם זה כפי שאני הבנתי מהשר כץ, שזה מהתקציב הרגיל של המשרד?
<אייל מדן: לשר כץ כחלק מייעול מכרז הסיעוד הובטחו מאתיים מיליון שקלים לטובת תכנית יחד, תכנית לביקורי קשישים.
<אייל מדן: יש על כך החלטת ממשלה.
<אייל מדן: הובטחו מאתיים מיליון שקלים לטובת הדבר הזה.
<אייל מדן: לפני כשבוע או שבועיים עברה החלטת ממשלה שהעבירה מהמאתיים מיליון שקלים – בגלל שתכנית יחד עדיין לא יצאה לפועל – סכום של 110 מיליון לטובת מימון החוק הזה.
אלי אלאלוף: וזה לא יהיה בבסיס התקציב?
<אייל מדן: זה בבסיס תקציב המוסד לביטוח לאומי.
אלי אלאלוף: אי אפשר לחזור בו כי בשנה הבאה הוא ינצל את המאתיים מיליון לביקורי בית?
<אייל מדן: זאת הייתה החלטה של משרד הרווחה, של שר הרווחה, להקצות מתוך התקציב שניתן לו לטובת נושא הזה 110 מיליון שקלים ולכן הוא תיקן גם את החלטת הממשלה לגבי תכנית יחד כך שבמקום להקצות לה מאתיים מיליון, הוא החליט שהוא מעדיף להקצות לה בשלב זה 91 מיליון שקלים כי בכל מקרה גם התכנית עדיין לא מוכנה ועדיין לא יצאה לפועל.
אלי אלאלוף: לדעתי מה שמעניין אותנו זה שזאת לא פעולה חד פעמית.
<אייל מדן: בחקיקה זאת לא פעולה חד פעמית.
<אייל מדן: ברגע שזה עובר בחקיקה, המוסד לביטוח לאומי מחויב לשלם את זה כל שנה.
אלי אלאלוף: גם אצלם נשארים כמה גרושים כל סוף שנה שיכולים להשתמש בהם.
<אייל מדן: המוסד לביטוח לאומי נמצא בגירעון אקטוארי.
<נעה בן שבת: היו כמה פעמים שעשו במסגרת הסכם שימוש בכל מיני כספים למתן מענק חימום חלקי.
<נעה בן שבת: זה היה בשנים קודמות.
<נעה בן שבת: זה היה מענק חימום חלקי וכעת מדובר על כל סכום המענק.
<נעה בן שבת: אדוני, יש לנו כאן
<נעה בן שבת: הצעת חוק ממשלתית ושתי הצעות חוק שעברו קריאה טרומית.
<נעה בן שבת: השאלה אם רוצים להעביר את כולן ביחד ולמזג אותן לפי סעיף 84(ד) לתקנון.
אלי אלאלוף: חברים, זה מקובל?
איציק שמולי: כן, בהחלט.
אלי אלאלוף: מי בעד מיזוג שלושת הצעות החוק?
אלי אלאלוף: מיזוג שלושת הצעות החוק אושר פה אחד.
<נעה בן שבת: המיזוג הוא באישור ועדת הכנסת.
<נעה בן שבת: זה יועבר אליה אבל אנחנו ממשיכים להצביע.
אלי אלאלוף: תנסו שזה יהיה כמה שיותר מהר.
<נעה בן שבת: אתה יכול לאשר היום את הצעת החוק והמיזוג יהיה כפוף לאישור ועדת הכנסת.
אלי אלאלוף: ממתי זה מוחל?
<נעה בן שבת: אולי נקרא את הצעת החוק.
<נעה בן שבת: לפי הצעת החוק הממשלתית שהיא ההצעה המובילה אלי הממוזגות שתי הצעות החוק הפרטיות, הם מציעים שמענק החימום ישולם מיום פרסומו של חוק זה ואילך.
<נעה בן שבת: זה בגלל שמענק חימום משולם בחודשים אוקטובר, נובמבר או דצמבר.
<נעה בן שבת: זה לא משולם שלוש פעמים אלא משולם פעם אחת בשנה, בחודשים האלה.
<נעה בן שבת: אולי תספיקו בחודש דצמבר לשלם.
<רועי קרת: הסיכום היה שעבור חודשים אוקטובר, נובמבר, דצמבר משלמים בשנת 2018.
<רועי קרת: שם המקור התקציבי.
<רועי קרת: התשלום הוא עבור חודשים של 2017 אבל את יכולה לדעת עבור מי את משלמת רק כשנגמרים חודשי 2017 כי בעצם את משלמת עבור מי שהיה.
<נעה בן שבת: גם נוסח הסעיף אומר.
<נעה בן שבת: מי שבחודש הזכאות התקיימו בו התנאים.
<רועי קרת: את יכולה לדעת למי לשלם רק בתום השנה.
<נעה בן שבת: מתי יבוצע התשלום?
<רועי קרת: התשלום יבוצע ב-2018.
<אייל מדן: בהנחה שהחוק עובר עכשיו – אם הוא יעבור ב-2018, נצטרך להחיל אותו רטרואקטיבית – ב-2017, אנחנו נשלם בינואר 2018 בעד חורף 2017.
<אייל מדן: זה בעצם לא חורף 2017 אלא זה חורף 2017-2018 כי החורף לא נגמר בסוף דצמבר.
<אייל מדן: בינואר נשלם כדי להימנע מכל הבעיות של הנומרטור וכיוצא באלה.
<נעה בן שבת: אבל אתם תביאו בחשבון גם אנשים שהיו זכאים.
<אייל מדן: באוקטובר, נובמבר, דצמבר 2017.
יוליה מלינובסקי: אנשים בשנת 2018 יקבלו פעמיים.
<אייל מדן: אבל לא בעד אותו חורף.
<אייל מדן: הם יקבלו בעד חורף 2017 ואז, בסוף השנה או בתחילת שנה הבאה, הם יקבלו עבור חורף 2018.
יוליה מלינובסקי: כן, אבל בגדול יוצא מצב שהם מקבלים פעמיים.
אלי אלאלוף: הוא יקבל פעמיים ב-2018.
<נעה בן שבת: הם מקבלים בסוף שנה ורק אחרי שעובר דצמבר, יכולים לדעת מי היה בדצמבר בזכאות להבטחת הכנסה ואז הם יכולים לבדוק את החודשים אוקטובר, נובמבר, דצמבר הקודמים.
<נעה בן שבת: ממילא התשלום כפי שאנחנו מבינים נעשה תמיד בתחילת השנה העוקבת כנראה.
אלי אלאלוף: אתם מבקשים מאנשים הכי חלשים כלכלית לתת מקדמה כדי לאפשר למדינה לשלם את זה מאוחר יותר?
<נעה בן שבת: אדוני, תנאי הזכאות אומרים שמי שזכאי להבטחת הכנסה בחודשים אוקטובר או נובמבר או דצמבר, כל אחד מהחודשים האלה, הוא יהיה זכאי לאותו מענק.
<נעה בן שבת: צריך לבדוק מי בחודש אוקטובר, נובמבר ודצמבר זכאי.
<נעה בן שבת: אם אני אשלם את זה באוקטובר, אני לא אדע מי היה זכאי בנובמבר או בדצמבר.
<נעה בן שבת: יכול להיות שיש אנשים שיצטרפו למעגל מקבלי הבטחת הכנסה או שהגיעו לגיל פרישה רק בנובמבר.
אלי אלאלוף: אז שיעשו השלמה.
יוליה מלינובסקי: אני יודעת שבדרך כלל התשלום הזה מתבצע בנובמבר.
<לבנה עזרא: התשלום הזה מתבצע בסוף אוקטובר או בתחילת נובמבר.
<לבנה עזרא: התשלום לפי חוק אמור להיות עבור אוקטובר.
<לבנה עזרא: מי שעמד בתנאי הזכאות בחודשים אוקטובר, נובמבר או דצמבר, בפועל אנחנו משלמים את התשלום בסוף אוקטובר או בתחילת נובמבר ובסוף דצמבר אנחנו בודקים גם מי שעמד בתנאי הזכאות.
אלי אלאלוף: אז לעשות את זה גם בהמשך.
יוליה מלינובסקי: זאת אומרת שבשנה הבאה, בשנת 2018, האנשים יקבלו את זה פעמיים.
<אייל מדן: כרגע בתקציב 2017 אין מקור לתשלום עבור הדבר הזה.
<אייל מדן: המקור, לפי הסיכום, הוא בתחילת שנת 2018 וזה מה שסוכם גם בוועדת השרים וזה גם מה שסוכם מול ביטוח לאומי.
<אייל מדן: זה בעצם אומר שהתשלום עבור חודשים אוקטובר, נובמבר, דצמבר יינתן בתחילת ינואר 2018.
אלי אלאלוף: אולי תהיו עקביים עם עצמכם?
אלי אלאלוף: היה אישור למאתיים מיליון שקלים מהסיעוד, ביקורי בית ודברים אחרים.
אלי אלאלוף: היה תקציב.
אלי אלאלוף: עכשיו אתם לוקחים מהתקציב הזה את הסכום הזה.
אלי אלאלוף: זה לא שלנומרטור כאן יש לו איזה תפקיד.
אלי אלאלוף: אין שום סיבה שתעשו את זה.
<אייל מדן: לא הבנתי.
אלי אלאלוף: מה לא הבנת?
<נעה בן שבת: הכסף כבר היה אצל משרד הרווחה.
אלי אלאלוף: היה לו אישור להפעיל אותו.
<אייל מדן: אבל הוא היה מיועד ל-2018.
<אייל מדן: הכסף היה עתיד לצאת ב-2018.
<אייל מדן: אין מקור תקציבי שנמצא ב-2017.
יוליה מלינובסקי: אין בעיה.
יוליה מלינובסקי: אנשים יקבלו את הכסף בינואר.
<רועי קרת: אדוני היושב ראש, אני חייב לומר, חבל שנתווכח.
<רועי קרת: אנחנו כבר בדצמבר.
<רועי קרת: אנחנו בכל מקרה לא נשלם החודש אלא בכל מקרה נשלם בינואר.
אלי אלאלוף: אני מדבר על שנה הבאה.
<רועי קרת: בשנה הבאה זה בסדר.
<רועי קרת: בשנה הבאה ננהג כפי שאנחנו נוהגים תמיד.
<רועי קרת: מי שאנחנו יודעים שמתקיימים בו תנאי הזכאות באוקטובר, יקבל כבר בנובמבר.
<רועי קרת: מי שאנחנו יודעים שמתקיימים בו תנאי הזכאות בדצמבר, יקבל.
אלי אלאלוף: כמו שהיה בעבר.
<רועי קרת: כמו שהיה.
אלי אלאלוף: אפשר לקרוא את החוק.
יוליה מלינובסקי: שאלה אחרונה, ברשותך.
יוליה מלינובסקי: אלה שזכאים היום לא על פי החוק הזה אלא על פי החוק הקודם, הם כבר קיבלו כסף.
<רועי קרת: קיבלו.
<מרים שמלצר: כבר קיבלו באוקטובר.
אלי אלאלוף: אבל קיבלו חלקית.
<לבנה עזרא: קיבלו את המענק המלא של 553 שקלים.
<נעה בן שבת: אלה רק אנשים שגרים באזורים קרים.
<לבנה עזרא: לפי החוק הקיים.
אלי אלאלוף: אם כן, ישלימו בינואר עבור האחרים.
אלי אלאלוף: עכשיו הבנו כיתה א'.
<נעה בן שבת: הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון מס' 51) (מענק חימום אחיד), התשע"ח-2017 תיקון סעיף 14ב בחוק הבטחת הכנסה התשמ"א-1980 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 14ב, במקום הסיפא החל במלים "אם מתקיימים" יבוא "אם מתקיים בו בחודש הזכאות האמור בסעיף 2א(4)" – זאת אומרת, הגיע לגיל פרישה.
<נעה בן שבת: תחולה סעיף 14ב לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה יחול על מענק חימום המשתלם לפי אותו סעיף מיום פרסומו של חוק זה ואילך.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אתם לא תשלמו לאנשים שהיו זכאים באוקטובר.
<נעה בן שבת: השאלה מה קורה אם בן אדם היה זכאי להבטחת הכנסה באוקטובר.
<רועי קרת: והפסיק להיות זכאי בדצמבר?
<נעה בן שבת: והפסיק להיות זכאי.
יוליה מלינובסקי: אבל הוא כבר קיבל.
יוליה מלינובסקי: הם קיבלו כבר בנובמבר.
אלי אלאלוף: את רוצה שייקחו לו את הכסף?
<רועי קרת: להפך.
יוליה מלינובסקי: היא רוצה להוסיף.
<רועי קרת: אפשר להסביר את זה, או עכשיו בפרוטוקול או בנוסח, שהתיקון הזה יחול על מי שהתקיימו בו תנאי הזכאות בחודשים אוקטובר, נובמבר, דצמבר 2017 ואילך.
יוליה מלינובסקי: שאלה אחרונה ליועצת המשפטית.
יוליה מלינובסקי: האם לשר, בלי שזה מופיע בחוק, יש סמכות מדי שנה לתקן את הסכום?
<נעה בן שבת: הסכום קבוע בחוק.
<נעה בן שבת: 6.4 אחוזים מהסכום הבסיסי.
<נעה בן שבת: הסכום הבסיסי מתעדכן כל שנה לפי מדד המחירים לצרכן.
<נעה בן שבת: הסכום נשאר קבוע אלא אם כן תהיה הצעה שמשנה את הסכום.
אלי אלאלוף: יש הצמדה.
איציק שמולי: רק לומר אדוני היושב ראש שאנחנו מאוד מאוד שמחים וגאים על הצעת החוק הזאת שבוודאי תסייע לקשישים רבים לצלוח את החורף הקרוב.
איציק שמולי: זאת הוצאה שבעיני היא חשובה והיסטורית.
איציק שמולי: גם בשנה שעברה הוועדה הזאת בראשותך עשתה תיקון חשוב מאוד והשנה התיקון הזה הוא אפילו רחב יותר וצודק יותר.
איציק שמולי: מגיעות תשבחות גם לשר הרווחה וגם לך אדוני יושב ראש הוועדה שהנושא הזה לא ירד מסדר יומך, מסדר יומה של הוועדה.