GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: תודה על הדגש שאתה שם על דברים שנאמרו.
אלי אלאלוף: סליחה שלא ציטטתי אותך.
<עידן קלימן: זה בסדר, אדוני.
<עידן קלימן: רק רציתי לעמוד על החשיבות הזאת.
אלי אלאלוף: כל כך הרבה דיונים מתקיימים.
אלי אלאלוף: מותר לי לא לזכור מי אמר.
אלי אלאלוף: אבל אמרתי.
<עידן קלימן: לא, חלילה.
אלי אלאלוף: אני אמרתי שנאמר.
אלי אלאלוף: זה לא שהמצאתי את זה.
אלי אלאלוף: ברשותכם, נמשיך להקריא.
<יעל סלנט: אנחנו בעמוד 5 בסימן "זכאות נוספת לדיור", סעיף 9ה.
<רינת גולד גזית: 9ד נקרא בפעם הקודמת?
<יעל סלנט: מה?
<רינת גולד גזית: יש הערות ל-9ד.
<רינת גולד גזית: אני לא זוכרת שנקרא בפעם הקודמת: סיוע בשכר דירה לסטודנט.
<יעל סלנט: לדעתי, עברנו על 9ד, אבל אפשר להקריא אותו בזריזות.
<יעל סלנט: אפילו היו כאן החלטות שהחלטנו.
<יעל סלנט: 9ד.
<יעל סלנט: "לנכה, למעט נכה בעל דרגה מיוחדת" – זה משהו שהוספנו בעקבות הדיון הקודם משום שהוסבר לנו שמישהו שהוא נכה - -
אלי אלאלוף: הקובץ מתחיל בסימון ג'.
מאיר כהן: 9ד.
<יעל סלנט: משרד הביטחון הסביר לנו שהזכאויות לדרגת נכות מיוחדת הן אחרות, התקופות שלהן אחרות וסכומי הסיוע אחרים.
<יעל סלנט: לכן מיעטנו אותו מפה כי יש לו זכאות גבוהה יותר, לפי 9ג.
<יעל סלנט: אמרנו שעל הגדרת "סטודנט" עוד נעבוד.
<יעל סלנט: עוד לא הגענו להגדרה מוחלטת.
מאיר כהן: חזי, אתה אמרת לי שחוץ מ-840 שקלים הוא מקבל מלגת קיום שבתוכה יש גם רכיב - -
<חזי משיטה: הוא מקבל את שכר הלימוד, הוא מקבל דמי קיום תוך כדי הלימודים, הוא מקבל את מה שכתוב פה.
<חזי משיטה: בדרך כלל אם זה לא מספיק, והוא מבקש, דרך קרנות ועיזבונות אנחנו נותנים לו סכומים נוספים.
מאיר כהן: חשוב להגיד את זה.
<יעל סלנט: זה אומר שהזכאות של הסטודנט היא זכאות נפרדת.
<יעל סלנט: אי אפשר לקבל בעד אותה תקופה זכאות גם מכוח 9ד וגם מכוח 9ג שהוא סעיף שכר הדירה הכללי למי שהוא לא סטודנט.
<יעל סלנט: אנחנו רק מזכירים שהסכומים של הסטודנט הם יותר נמוכים, ומי שהוא סטודנט יקבל קודם לפי סטודנט, וכשיסיים להיות סטודנט הוא יקבל את התקופות לפי 9ג.
עפר שלח: למה שלא יישאר 9ג?
עפר שלח: אם מגיע לו, לפי דרגת הנכות שלו, סיוע כזה או אחר בשכר דירה למה לקצץ לו כי הוא הפך להיות סטודנט בתקופה הספציפית הזאת?
<קריאה: אולי הוא גם נשוי.
<ערן יוסף: זה לא שייך.
<ערן יוסף: בתקופת היותו סטודנט הוא יקבל את הסכום הזה, ועומדת לו הזכאות בתקופה נוספת שהיא לא מקוזזת.
<ערן יוסף: בתקופה נוספת הסכום זכאותו הוא יקבל את הסכום הזה.
עפר שלח: ערן, נכה מקבל 1,000 שקל בחודש בגלל זכאותו לפי 9ג.
עפר שלח: עכשיו הוא מתחיל ללמוד אז אתה מוריד לו ל-840 שקל?
<ערן יוסף: לא מוריד.
<ערן יוסף: נניח שמגיע לו שלוש שנים שכר דירה ב-1,000 שקל, ועכשיו הוא גם מתחיל להיות סטודנט.
<ערן יוסף: יש לו 3 שנים את שכר הדירה בסכום הגבוה, ובתקופת הסטודנט עוד תקופה בסכום הנמוך.
<ערן יוסף: זה בנוסף, זה לא במקום.
עפר שלח: 9ג זה לא קבוע?
<ערן יוסף: 9ג זה מוגדר לתקופה.
<ערן יוסף: התקופה תיקבע בתקנות.
<ערן יוסף: אנחנו לא נכנסנו לכל הרזולוציה.
<ערן יוסף: תמיד זה מוגבל בזמן.
<ערן יוסף: אז אני אומר, הזמן שמגיע לפי 9ג - -
עפר שלח: בממוצע אתה יודע להגיד לי כמה אנשים מקבלים לפי 9ג?
<ערן יוסף: שלוש שנים.
<חזי משיטה: יש גם החרגות אם הנסיבות מצדיקות זאת.
עפר שלח: אתה אומר שאם הוא יהיה סטודנט הוא יקבל שלוש שנים 9ד ושלוש שנים 9ג.
<יעל סלנט: אבל בזמן היותו סטודנט לפי הנמוך.
עפר שלח: אבל הוא יקבל את מה שמגיע לו לפי 9ג אחר כך.
<חזי משיטה: מה שהוא רוצה.
<חזי משיטה: הוא יכול קודם לנצל את זה ואז להיות סטודנט, והוא יכול חלק פה וחלק פה.
<רינת גולד גזית: אם אפשר הערה.
<רינת גולד גזית: למיטב הבנתי, המגבלה של סיוע בשכר דירה היא בגלל הצורך למצוא פתרון דיור קבע.
<רינת גולד גזית: זאת אומרת הכלל הוא שנה-שנתיים כשבמה
<רינת גולד גזית: לך התקופה הזאת צריך להציג פתרון לדיור קבע והכוונה היא להוביל את הנכה לדיור קבוע כדי שלא יזדקק לשכר דירה באופן מלא.
<רינת גולד גזית: השאלה היא עד כמה התנאי הזה של דיור קבע רלוונטי לתקופה שהוא סטודנט; שלא ייווצר מצב שהוא מנצל את שכר הדירה הנמוך, ואז אומרים לו, לא הצגת תכנית אז לא תקבל את ההמשך.
<ערן יוסף: ההנחה השיקומית היא שבתקופת היותו סטודנט הוא, כנראה, לא מחפש דיור קבע.
<רינת גולד גזית: אוקיי.
<רינת גולד גזית: אז זה לא תנאי מגביל פה.
<רינת גולד גזית: אחר כך יתחיל הכול מחדש.
<עידן קלימן: אבל בפועל אתה צריך לומר שאם אתה מציב תנאי לדיור קבע רוב האנשים לא יכולים לקבל את שכר הדירה הזה.
<עידן קלימן: כי נכה שהוא לא 100% , ואין לו הורים שיכולים לעזור לו בדיור קבע לא יקבל שכר דירה כי הוא לא מציג תכנית עתידית של דיור קבע.
<עידן קלימן: עם מה שהיום משרד הביטחון נותן להלוואה ולמענק לדיור אי אפשר לקנות במדינת ישראל חדר.
<עידן קלימן: אז, למעשה, לא פעם ולא פעמיים מגיעים אלי אנשים במצוקה לשכר דירה, ומכיוון שהם לא יכולים להציג תכנית עתידית של רכישה אז הם גם לא יקבלו סיוע בשכר דירה.
<ערן יוסף: א', זה לא מדויק; ב', אנחנו לא דנים בזה עכשיו.
<ערן יוסף: התנאי לדיור קבע יופיע בתקנות כשנגיע אליהם.
<ערן יוסף: בשנתיים הראשונות הוא לא צריך להוכיח שום דבר.
<ערן יוסף: הוא מקבל את הזכאות אוטומטית.
<ערן יוסף: בשנה השלישית אנחנו מצפים ממנו להראות שהוא מתחיל הליכים לקראת דיור קבע, וזה בעצם תנאי למתן סיוע.
<ערן יוסף: תקופת הסטודנטיאליות לא נחשבת לצורך העניין הזה, ובכל הנושא הזה של התנאים נדון כשנגיע לתקנות.
<ערן יוסף: זה לא רשום פה, ולכן חבל לדון במה שאנחנו לא - -
<עידן קלימן: אני חושב שחבל כי אנחנו צריכים לדעת את כל הרקע.
אלי אלאלוף: אז הערה אחת – כשהוא מתחיל לדון איתכם על דיור קבע, הפתרונות המוצעים הם מציאותיים לאור המצב של הדיור היום?
מאיר כהן: מה אתה מצפה מסטודנט נכה בן 26 שסיים את לימודיו לבוא ולתת לך עכשיו תכנית?
מאיר כהן: הבן שלי בן 30 ולא יכול לתת לך כזאת תכנית, והוא לא נכה.
<חזי משיטה: בהתאם לנכות שלו.
מאיר כהן: זה נראה לי מנותק מהמציאות.
אלי אלאלוף: אם יש לו תנאים - - -
מאיר כהן: זה כתנאי לקבלת עזרה?
<ערן יוסף: חוץ מתקופת הסטודנטיאליות יש עוד שנתיים ראשונות שניתנות - -
מאיר כהן: אז הוא סיים תואר ראשון בן 24 והגיע לגיל 26.
מאיר כהן: אתה אומר לו, אני אדבר אתך רק אם תיתן לי תכנית?
<ערן יוסף: חלק מתהליך השיקום זה לא לגמור את כל תקופת הזכאות עד המקסימום, ואז להגיד לו, עכשיו תתחיל דיור קבע.
<ערן יוסף: אני רוצה לפחות תקופה אחרונה שאני עדיין מסייע לו לעזור לו ולכוון אותו למציאת דיור קבע.
עפר שלח: תגדיר לי דיור קבע.
מאיר כהן: רכישת דירה.
עפר שלח: ואם אדם יגור בדירה שכורה כל חייו?
<ערן יוסף: אז הוא יקבל ממני תקופה מוגבלת של סיוע, אבל לא יקבל את הסיוע לכל החיים.
אלי אלאלוף: אבל אני שאלתי שאלה, והחבר שלי לא נתן לכם לתת לי תשובה.
אלי אלאלוף: הסיוע ברכישת דירה היא משמעותית או לא?
<חזי משיטה: סיוע בשכר דירה לפי הנכות – ואני מוציא מהסיוע הזה את אלה שיש להם 100% כי יש להם סיוע גדול מאוד לרכישת דירה – לקוודרופלגים ולפראפלגים זה 1.9 מיליון שקל וליתר ה-100% זה 1.650 מיליון.
<חזי משיטה: זה משמעותי.
מאיר כהן: זה 100 .
אלי אלאלוף: בסדר, אבל זה כבר אומר שיש לו על מה לשחק.
<חזי משיטה: לאחרים יש בהתאם לאחוזי הנכות גם מענק וגם הלוואה בתנאים מצוינים עם רשת ביטחון של משרד הביטחון.
אלי אלאלוף: מהניסיון שלכם אתם רואים שזה הולך לכיוון הזה.
<חזי משיטה: ברוב רובם של המקרים לוקחים את המענק ואת ההלוואה, בוודאי ה-100% .
<חזי משיטה: ל-100% חדשים יש גם שווה כסף די גדול.
<חזי משיטה: 100% החדשים מקבלים הנחות של 70% על הקרקע למחוסרי דיור.
<חזי משיטה: זה מאוד משמעותי.
אלי אלאלוף: תרשו לי לחזור לסעיף הזה בזמן הנכון.
<קריאה: רק להאיר את עיני אדוני - -
אלי אלאלוף: אתם יכולים לתאר לעצמכם שהלילה הקודם לדיון הזה לא שקט בראש שלי.
אלי אלאלוף: אז אם אנחנו נמשיך לשאול הרבה מאוד שאלות – הקדנציה שלי זה בעוד שנתיים – אנחנו נגמור בלי חוק.
אלי אלאלוף: אני רוצה למחוק את החוק.
אלי אלאלוף: אז כל ההערות שלכם תעירו אותן בזמן הנדרש.
<מאיר חלבי: אבל זה לא בדיוק אותו דבר כמו ש- - -
אלי אלאלוף: עוד לא קיבלת רשות דיבור ממני.
אלי אלאלוף: תתחילו לחשוב.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה שנאריך יותר מדי בהערות.
מאיר כהן: אלי, קשה לי לשמוע שהקדנציה שלך עוד שנתיים.
אלי אלאלוף: עוד שנתיים.
אלי אלאלוף: אני אהיה אז פנסיונר זקן בגללך.
אלי אלאלוף: כל זה בגללך.
אלי אלאלוף: אתה צריך לבקש כל בוקר סליחה.
טלי פלוסקוב: אנחנו אומרים תודה, אלי.
אלי אלאלוף: אני מציע, אם זה הערות שלא אמורות לעשות שינוי מהותי בדיון, בבקשה, תתאפקו.
אלי אלאלוף: נגיע לשלב הזה.
אלי אלאלוף: אבל תנו לנו להתקדם עם ההצעה.
אלי אלאלוף: אז תעשו את הצנזורה שלכם ולמרות זאת תקבלו רשות דיבור.
<מאיר חלבי: אני רציתי לחדד את מה שעפר שלח שאל.
<מאיר חלבי: הוא שאל, כמה זמן, ואמרו לו, שלוש שנים.
<מאיר חלבי: זאת אומר שמי שהולך לתואר שני לא תהיה לו עזרה.
<מאיר חלבי: הסכומים בעזרה לדיור לא רלוונטיים היום לשוק הדיור בארץ.
<איציק שושן: אני רוצה לומר שבתום תקופת הלימודים נכנסים לתקופת התמחות שבה עד שמוצאים מקום עבודה ועד שמשתלבים השכר הוא עדיין שכר נמוך של סטז'רים.
<איציק שושן: לדעתי, צריכה להיות עוד תקופה מעל שבע שנים עד שיהיה איזון כך שאותו אחד שהתחיל ללמוד יוכל - -
אלי אלאלוף: זה לא הסעיף הרלוונטי.
אלי אלאלוף: תמשיך, אדוני.
< אייל אליהו: אני רוצה להגיד משהו – זה לא בדיוק כמו שנאמר.
< אייל אליהו: יש פה דברים שיכול להיות שהם מדויקים על הכתב, אבל לא מדויקים במציאות.
< אייל אליהו: משנת 85' עד היום אין לי דירה.
< אייל אליהו: אז מה?
< אייל אליהו: אז איפה זה נמצא?
< אייל אליהו: אתה נזרק מפקיד לפקיד, ואם לא תביא להם סכום של 200,000 שקל אז מאיפה תקנה דירה?
< אייל אליהו: זה לא בדיוק אותו דבר.
< אייל אליהו: ואז שמים אותך בדירה של משרד הביטחון שנקראת דירת נ"ר.
< אייל אליהו: אתה תלוי בהם.
< אייל אליהו: היום משנת 85' אין לי דירה.
< אייל אליהו: יכולתי להגיע לדירה אם הייתה קומבינה - - -
אלי אלאלוף: עוד כמה עמודים נגיע להערה שלך.
אלי אלאלוף: בבקשה, עידן.
<עידן קלימן: חבר הכנסת כהן שאל לגבי המספרים, האם הם הגיוניים.
<עידן קלימן: פשוט לא קיבלו פה תשובה.
<עידן קלימן: אז התשובה היא לא.
אלי אלאלוף: כבר קיבלנו תשובה.
<עידן קלימן: אתה קיבלת תשובה על 100% , אדוני.
<עידן קלימן: נאמר לך שכשהיינו נציגות המשותקים כשעוד היינו פה בהתנדבות וצעירים הצגנו תכנית על ידי מהנדס משותק שהמחיר שאמור להיות ריאלי באזור המרכז הוא כבר 3.5 מיליון או 4 מיליון.
<עידן קלימן: אז זה לא הוצמד.
<עידן קלימן: אבל הרוב המכריע שעליו פניתי לאדוני, ועל זה, לדעתי, שאל חבר הכנסת כהן זה אנשים שמקסימום שהם מקבלים זה 50,000 שקל במענק ו-200,000 שקל בהלוואה.
<עידן קלימן: הסכום הזה הוא סכום - -
אלי אלאלוף: היות שאני בטוח שעשית שיעורי בית אנחנו נגיע לסעיפים האלה ונדבר.
<עידן קלימן: מאה אחוז.
אלי אלאלוף: אני רוצה לשמוע שניים אחרונים, ואחר כך רק הקראה.
<נעים עזר: לדעתי, הסכום 840 לשכירות לחודש הוא ממש לא ריאלי.
אלי אלאלוף: אמרנו שנדון כשנגיע לסעיפים הרלוונטיים.
<משה אברהמי: אני חוזר לתזה שלי בישיבה הראשונה שיש קבוצה של נפגעים באגף השיקום שאיננה כלולה בהוראות אגף השיקום, ועופר לא הבין למה אני מתכוון.
<משה אברהמי: התחלנו להגיע לסעיפים השונים, ויש פה סעיפים שעוסקים ברכישת דירה, בשכירת דירה, בכל מיני דברים כאלה.
<משה אברהמי: אנחנו לא מופיעים שם.
<משה אברהמי: אנחנו מופיעים במסמכים שיש לנו עם אגף השיקום.
<משה אברהמי: בכל נושא הדיור יש פה מסמך מ-1991 שניתן ליעל.
<משה אברהמי: המסמך אומר: "הקבוצה שאליה מתייחס האישור הנ"ל הם נכים שנכותם על רגל ויד הוא 50% לפחות על כל - - - בגין אובדן נכות מוחלט".
<משה אברהמי: פגועי יד ופגועי רגל.
<משה אברהמי: הסיוע הנוסף המאושר כדלקמן: עזרה בדיור בתנאים ובשיעורים כמו קטועי שתי ידיים.
<משה אברהמי: מה שאני מבקש, וזה לא מופיע בהצעת החוק, שפגועי רגל ויד שהם לא 100% מיוחד יקבלו כמו קטועי שתי ידיים בכל הנושאים: שכר דירה, החלפה, שיפוצים – כל הסעיפים שקשורים לדיור.
<משה אברהמי: אני מבין שזה בעיה - -
<משה אברהמי: אני מבקש דיון אצלכם להסביר לכם בדיוק.
<משה אברהמי: וזאת רק ההתחלה.
אלי אלאלוף: זה חוזר להערה שלי.
אלי אלאלוף: אני רק מזכיר – אנחנו לא אמורים לשנות את כל כללי המשחק.
אלי אלאלוף: יש לנו גם נתון אחד - -
<משה אברהמי: - - -
אלי אלאלוף: אני הפרעתי לך?
אלי אלאלוף: לא הפרעתי לך.
אלי אלאלוף: בוא נעשה הדדיות – אני לא מפריע לך, ואתה לא מפריע לי.
אלי אלאלוף: אני רק מזכיר את כללי המשחק של העבודה הזאת – אנחנו לא אמורים לפרוץ את המסגרת התקציבית, לא לקבוע כללים חדשים, אלא להכניס את הכללים הקיימים בצורה של הבנות, של הסדרים לתוך החוק.
אלי אלאלוף: אז אנחנו נבדוק את מה שאתה אומר.
אלי אלאלוף: נקיים את הדיון פה.
<משה אברהמי: אין פה עניין תקציבי, אדוני.
<משה אברהמי: זה הכול משולם מתחת לשולחן.
<משה אברהמי: הכול קיים.
<משה אברהמי: רק זה לא מופיע בהוראות.
<משה אברהמי: זה הכול.
<משה אברהמי: זה קיים, אנשים מקבלים את זה.
אלי אלאלוף: יש לכם תשובה ספציפית?
<ערן יוסף: הנושא של קטועי יד ורגל מופיע בהצעת החוק.
<ערן יוסף: לגבי כל הטבה והטבה מופיע "למען זכאים".
<משה אברהמי: זה לא נכון.
אלי אלאלוף: טוב, זה לא עכשיו.
<ערן יוסף: אתה מוכן לתת לי לענות?
אלי אלאלוף: אין לך ויכוח אתו.
אלי אלאלוף: זה רק אתי.
<ערן יוסף: לגבי חלק מהמצבים הזכויות שלהם מוצמדות לרמה הגבוהה ביותר; לגבי חלק מהמצבים הם לא מוצמדות לרמה הגבוהה ביותר.
<ערן יוסף: לנכי 100% בחלק מההטבות יש רמה א' ורמה ב'.
<ערן יוסף: הטענה היא שצריך להתאים אותן תמיד למעלה.
<ערן יוסף: זה לא המצב הקיים לפי ההוראות, זה לא המצב הקיים בפועל.
מאיר כהן: הוא אומר שיש הסכם חתום.
<ערן יוסף: להסכם הזה יש פרשנות לאורך שנים.
<ערן יוסף: חלק פירשו כך, חלק פירשו כך - -
מאיר כהן: מה הייתה הפרשנות האחרונה?
מאיר כהן: היא נבחנה בבית משפט?
<ערן יוסף: היא לא נבחנה בבית משפט.
<ערן יוסף: אבל יש הסכמה עם ארגון נכי צה"ל לגבי האופן שבו אנחנו מעגנים את ההטבות.
<ערן יוסף: מה שמופיע בהצעת החוק הזאת משקף, לדעת משרד הביטחון ולדעת ארגון נכי צה"ל, את המצב הקיים.
<ערן יוסף: על זה אנחנו הולכים.
טלי פלוסקוב: יש פה טענה מאוד קשה, בעיני.
טלי פלוסקוב: איך אתם מסבירים את מה שנאמר כרגע?
<ערן יוסף: הטענה שהדברים לא מופיעים זה לא נכון.
<ערן יוסף: לגבי כל הטבה ברור אם הם נמצאים ברמה הראשונה או ברמה השנייה.
<ערן יוסף: שנית, הטענה שתמיד להצמיד למעלה לאור אותו הסכם לא מקובלת עלינו.
<ערן יוסף: לאורך השנים היו כל מיני הסכמות, והאופן שבו אנחנו פועלים כיום שמעוגן בהוראות ובמסמכים שהוחלפו בין משרד הביטחון לבין הארגון.
<ערן יוסף: זה מה שתורגם להצעת החוק.
אלי אלאלוף: כן, בבקשה, יושב-ראש ארגון נכי צה"ל.
<חיים בר: אני רוצה להתייחס לתקנה הזאת, וזה גם מתקשר לפגועי מוחין - - - משותק בשני איברים תחתונים או עליונים.
<חיים בר: זה מתייחס גם אם הפגיעה בראש, ויש לו שיתוק ביד ימין וברגל ימין, ואז הוא צריך להיות - - - בשקלול, אותו דבר בנושא של תקנה 5(5).
<חיים בר: תקנה 5(5) היא תקנה שחתם עליה בזמנו שר הביטחון - -
מאיר כהן: אנחנו לא מבינים.
מאיר כהן: תקנה 5(5) זה מה שמשה מדבר?
<חיים בר: כן.
<חיים בר: זאת תקנה שהתייחסה לאדם קטוע יד ופגוע ברגל, 50% בכל אחת מהן.
<חיים בר: ברמה העקרונית אם היו עושים את זה לפי השקלולים שיש בפגיעות באיברים שונים ולא זוגיים הוא היה 75%.
<חיים בר: לאיש הזה שעשו בזמנו את התקנה קבעו שעל שתי הפגימות האלה ועוד פגימה בגפה העליונה של 30% הוא 100 .
<חיים בר: זה מעוגן בתקנה.
<חיים בר: אמרנו שאם יש אדם כזה שהוא קטוע יד ופגוע רגל, 50%, הכנסנו לתקנה בנוסף שגם אם יש לו פגיעה שהיא פוסט טראומה שזה חבלה של 20% הוא 100 .
<חיים בר: בהסכם שיש עם ארגון נכי צה"ל האוכלוסייה הזאת זכאית לכל הזכויות שמקבל נכה 100 קטוע שתי רגליים.
<חיים בר: זה ההסכם.
<חיים בר: חלק מהדברים שם ניתנים, וחלק מהדברים שלא ניתנים.
<חיים בר: זה גם מופיע בהמשך של תזכיר חוק הנכים והתקנות צריך לדון בזה כדי לא לפתוח את המעגל.
עפר שלח: אם הוא 100 לצורך העניין, למה יש דברים שניתנים ודברים שלא ניתנים?
<חיים בר: הוא לא פגוע באיבר זוגי, זה ברור.
<חיים בר: הוא פגוע פגיעה של יד ורגל.
<חיים בר: כששינו את ההגדרה הוא לא 100% ידיים ולא 100% רגליים.
<חיים בר: צריך שכל ה-100 , גם אם הוא קוודרופלג, פראפלג, קטוע יד וקטוע רגל ופוסט טראומה – הוא 100%.
<חיים בר: צריך למצוא דרך שכולם שווי זכויות.
<חיים בר: עיוור יכול ללכת על רגליים, כל האחרים לא יכולים.
מאיר כהן: אתה מצהיר את זה, אבל אתה אחד השותפים לזה.
מאיר כהן: אז למה לא אמרת את זה לפני כן?
מאיר כהן: כי כשהחבר'ה מדברים הם אומרים בתשובות שזה בהסכמתך.
<חיים בר: חד-משמעית.
<חיים בר: רק זה היה לפני התזכיר.
<חיים בר: זה היה לפני שנתיים-שלוש.
מאיר כהן: אתה אמרת אמירה גורפת.
מאיר כהן: למה לא נאבקתם על זה - - -
<חיים בר: אף אחד לא היה מוכן לפתוח את זה לפני עיגון בחקיקה של צילום מצב.
<קריאה: זאת הרחבה, חיים.
טלי פלוסקוב: זאת הרחבה רצינית מאוד.
<משה אברהמי: זאת טעות שצריך לתקן בתקנות.
אלי אלאלוף: ד"ר זנדבק, יש לך מה להתייחס לדברים שנאמרו בתקנות?
<אורי זנדבק: זה לא נושא רפואי.
מאיר כהן: זה סתם קטועי ידיים.
מאיר כהן: מה זה לא רפואי?
<אורי זנדבק: זה הוסכם בין הארגון לבין משרד הביטחון.
אלי אלאלוף: מצבם של האנשים האלה הוא לא פחות חמור מהמצב של ה-100%.
<אורי זנדבק: אני לא יודע להגיד כי יש עוד עשרות מקרים שנצטרך להשוות.
<משה אברהמי: מילה אחרונה בנושא הזה.
<משה אברהמי: לפי מסמך ההבנות של ארגון נכי צה"ל ומשרד הביטחון, דברים שיש בהם טעויות ושגגה צריך לתקן אותם תוך כדי דיוני הוועדה.
<משה אברהמי: בנוסף לזה יש לי פה מסמך שהוצע על-ידי הרופא הראשי של אגף השיקום וראש אגף השיקום שכותב: "הנדון: קטועי יד ורגל שהם 100% מיוחד".
<משה אברהמי: שינינו את הוראות אגף השיקום כך שקטועי יד ורגל זכאים להטבות כמו קטועי שתי רגליים.
<משה אברהמי: זה מכתב של אגף השיקום.
<משה אברהמי: אז עכשיו כשמתקנים את החוק, נא לתקן את זה, אחרת זה לעולם לא יתוקן.
<משה אברהמי: זה מה שאני טוען כל הזמן.
טלי פלוסקוב: הוא צודק.
<משה אברהמי: הם מספרים סיפורים שיתקנו את זה אחרי כן ואחרי כן.
<משה אברהמי: זה לא יתוקן.
<משה אברהמי: אנחנו כבר חמש שנים עם אגף השיקום.
<משה אברהמי: הם לא מסכימים להכניס אותנו להוראות ולא מסכימים לתקן כלום.
<משה אברהמי: לכן אני מבקש דיון פנימי לפני כן לכל - - -
אלי אלאלוף: אתה מבטא את עצמך מצוין, לשמחתנו.
אלי אלאלוף: אתם מוכנים לתת התייחסות עכשיו או נבקש מכם התייחסות לקראת הישיבה הבאה?
<חזי משיטה: אני רוצה להגיד משהו.
<חזי משיטה: אני לא רוצה להתייחס לנקודה הזאת.
<חזי משיטה: כמובן, אפשר לבדוק אותה ולחזור עם תשובה.
<חזי משיטה: אבל אני רוצה להגיד משהו כללי – תזכיר חוק הנכים שאנחנו עוברים עליו הוא צילום מצב של איזושהי הבנה שהגענו אליה - -
<משה אברהמי: מה זה "צילום מצב"?
<משה אברהמי: אנחנו - - - במצב.
<משה אברהמי: אתה חוזר על זה כל הזמן.
<משה אברהמי: אנחנו לא במצב.
<משה אברהמי: איפה אתה?
אלי אלאלוף: משה, אל תפריע, בבקשה.
<חזי משיטה: רק רגע.
<חזי משיטה: תאמינו לי, אני לא נגדכם, אני איתכם.
<חזי משיטה: ככל שהכנסת תשנה את הסכומים לסיוע בשכר דירה ובמענקים לדיור ויעמידו את זה לאגף שיקום יהיה לנו יותר קל.
<חזי משיטה: זה נתון לפתחו של המחוקק, לא אלינו.
<חזי משיטה: אנחנו נשתמש בארגז הכלים, כולל בכספים שיעמידו לראש אגף השיקום בצורה שתביא לידי מיצוי מלא של הזכאויות לפי הנכויות.
<חזי משיטה: כרגע אנחנו מצלמים מצב, מה לעשות?
<חזי משיטה: זה מה שקורה כאן.
<חזי משיטה: זה ההסכם.
<חזי משיטה: אם רוצים להרחיב צריך לעשות דיונים ולהרחיב.
<חזי משיטה: אם ירחיבו, לנו יהיה יותר קל לטפל בנכי צה"ל.
<חזי משיטה: שיהיה לכם ברור.
<חזי משיטה: אם יהיה יותר מענק לדיור ויותר מענק לרכב תהיה לנו פחות בעיה.
<חזי משיטה: הדבר האחרון – יש נכי צה"ל בנכויות שונות.
<חזי משיטה: אני תמיד אומר, אין נכה אחד שדומה למשנהו.
<חזי משיטה: נקבעה היררכיה של נכויות קשות שהם מקבלים את המענקים הכי גבוהים.
<חזי משיטה: גם ב-100 יש היררכיות.
<חזי משיטה: היא משולה לפירמידה – פעם שאתה מעלה מישהו בפירמידה למעלה אתה צריך להסתכל מה קורה בכל השכבות.
<חזי משיטה: צריך לקחת את זה בחשבון.
<חזי משיטה: כשאנחנו ניקח את 120 איש פגועי הראש, ונראה מה אנחנו עושים איתם כשנציג את העבודה צריך להבין שאם אנחנו עושים את זה, אסור שזה ישפיע על הפירמידה.
<חזי משיטה: כי אם אנחנו נותנים לפגועי הראש, ואחר כך צריך להרים את כל אלה שנמצאים ברמה א', אנחנו עושים כאן הרחבה שאם יתקבל האישור בכנסת, תבורכו.
<חזי משיטה: לנו יהיה יותר קל לעשות את זה.
<חזי משיטה: אני רק אומר שצריך לקחת את זה בחשבון.
אלי אלאלוף: - - - חסר לנו נתון אחד - - -.
אלי אלאלוף: א', אני מודה בשם החברים שאנחנו באמת קיבלנו תזכיר שמאפשר לנו לצלם צילום מצב.
אלי אלאלוף: אבל אם רוצים לשנות אנחנו גם צריכים לקבל עלויות, ואנחנו לא מקבלים מכם את העלויות.
אלי אלאלוף: לכן כדי שהדיון יוכל להתקיים באחריות, ושלא אחרי שנחליט יגיד לנו אגף התקציבים באוצר, חרגתם, הגעתם למספרים שלא מאפשרים וכולי, ואז מושכים את כל החוק חזרה – שזה דבר שאנחנו לא רוצים – אנחנו חייבים לקבל מכם נתונים.
אלי אלאלוף: תנו לנו נתונים.
אלי אלאלוף: כשאני רואה מאה ומשהו אנשים פגועי ראש במצב מאוד קשה אני לא יודע כמה זה עולה.
אלי אלאלוף: תנו לנו את העלויות כדי שנדע ללחוץ פה או ללחוץ שם.
אלי אלאלוף: זה ברור שאי אפשר לתת תשובה חיובית לכולם, כולל שכר הדירה וכולי.
אלי אלאלוף: כולנו יודעים את מחירי הדירות.
אלי אלאלוף: אם אנחנו משנים מ-3 אנשים ל-107 אנשים – כמה זה?
אלי אלאלוף: זה 3 איקס או 3 כפול משהו אחר?
אלי אלאלוף: תביאו גם נתונים כספיים כדי שנוכל להתמודד איתכם כדי ללכת הלאה.
אלי אלאלוף: כי כרגע אנחנו יודעים שכל דבר עולה כסף.
אלי אלאלוף: אז נילחם על איזשהו סכום.
אלי אלאלוף: אולי נעשה הפסקה, ונלך חזרה לשרים הרלוונטיים, ונגיד להם, חבר'ה, אתם רוצים חוק שהוא קופי של הקיים או אתם רוצים חוק שגם מתקן עיוותים של העבר?
אלי אלאלוף: אני חושב שכדי לעשות עבודה רצינית תנו לנו את הנתונים הנדרשים.
אלי אלאלוף: אני יודע שאתם סובלים פה לא פחות מכל אחד.
אלי אלאלוף: אבל תיתנו את הנתונים כדי שלה
אלי אלאלוף: פוך אותנו לנלחמים עבורכם לתנאים הנדרשים לאנשים שכל כך סובלים מהמצב הנוכחי.
אלי אלאלוף: אבל תנו נתונים.
<חזי משיטה: צריך להניח שהעבודה שיצאנו אליה לדרך היא העבודה הזאת שאנחנו מצלמים מצב והסכמים, וכל יתר הנושאים יידונו אחרי החוק הזה.
<חזי משיטה: אפשר להגיד שעוצרים, חוזרים לעשות שיעורי בית, פותחים הכול מחדש - -
<חזי משיטה: - - רק אני חושב שזה תהליך ארוך - -
עפר שלח: אנחנו רוצים את החוק.
אלי אלאלוף: לא הצענו את זה.
אלי אלאלוף: אני קובע באחריות מלאה שהתהליך הזה מצוין.
אלי אלאלוף: להשאיר מערכת כל כך רגישה ללא חוק זה, לדעתי, מצב לא נעים כלפי מי שעשה את זה.
אלי אלאלוף: אנחנו רוצים את החוק, אבל תיתנו לנו את הכלים הנדרשים.
<חיים בר: אני רוצה להפנות את תשומת הלב למה שנאמר פה, בתוך הסכם ההבנות יש נספח שצריך לדון בו, וכבר היום, לפי מועד הנספח, אפשר להתחיל לדון בנושאים האלה עכשיו.
<חיים בר: לקחנו בחשבון שמרגע שזה יסתיים ועד שיתחיל התהליך תעבור שנה.
<חיים בר: בשנה הזאת נוכל להתחיל לדון.
<חיים בר: אם אפשר יהיה לחוקק את החלק הנוסף שם, נוכל להיכנס לנושא הזה.
<חיים בר: שם מדובר גם על הגופלגיה, גם על תקנות 5(5) של נכי יד ורגל.
<חיים בר: יש שם רשימה של כ-12 סעיפים.
אלי אלאלוף: אני פוסק חד-משמעית, חוזרים לקריאה.
<משה אברהמי: חיים, אז למה אתם לא - - -
<חיים בר: אתה לא יודע מה אנחנו עושים - - -
<משה אברהמי: אני רואה.
<חיים בר: אתה לא רואה.
אלי אלאלוף: משה, תודה.
אלי אלאלוף: תעברי להקראה, בבקשה.
אלי אלאלוף: רשמנו את מה שאמרת, משה, אנחנו נחשוב על זה.
<יעל סלנט: אנחנו בעמוד 4 בסעיף קטן (ד).
<יעל סלנט: אנחנו משלימים את קריאת הסעיף של שכר דירה לסטודנט.
<יעל סלנט: סעיף מקביל כזה יש גם בסעיף 9ג שלא נוגע לסטודנט, אלא לנכה שמקבל סיוע בשכר דירה.
<יעל סלנט: הנוסח כאן השתנה שרק במקרים מיוחדים קצין התגמולים יאשר סיוע בהוצאות שכרוכות במעבר דירה בעקבות הדיון הקודם.
ענת ברקו: אז יש צמצום לגבי מישהו מחוסר דיור היום בנוסח הזה?
אלי אלאלוף: לא, זה צילום מצב.
<יעל סלנט: הסוגיה של המחוסר דיור היא סוגיה נפרדת.
<יעל סלנט: אפשר להציג את השינוי בנוגע למחוסר דיור.
<יעל סלנט: בעקבות ההערה שעלתה פה בדיון הפנו אותנו לכך שבחוק הלוואות לדיור, לפי ההגדרה הקודמת, מי שמחוסר דיור זה רק מי שזכאי להלוואה מכוח חוק הלוואות לדיור.
<יעל סלנט: הפנו את תשומת לבנו רינת גולד, קובי ועידן לכך שיכול להיות שיש אנשים שהם מחוסרי דיור אבל הם לא זכאים להלוואה בדיור, אלא לסיוע אחר שניתן למחוסרי דיור.
<קריאה: איזה סיוע?
<יעל סלנט: בעקבות הפנייה שלהם וההערה שעלתה בוועדה פנינו גם למשרד השיכון.
<יעל סלנט: משרד הביטחון גם אומר כל הזמן שמבחינתו הכללים של משרד הבינוי והשיכון בנוגע למחוסרי דיור הם הכללים שקובעים, והגענו להגדרה שמקובלת גם על משרד הביטחון, ש"מחוסר דיור הוא נכה שזכאי לקבל סיוע בדיור ממשרד הבינוי והשיכון לפי כללים שקבע שר הבינוי והשיכון שאין לו ולא הייתה בבעלותו דירה".
<קריאה: כמה שנים לא היה לו?
אלי אלאלוף: עשר שנים.
ענת ברקו: מה זאת אומרת "לא הייתה בבעלותו"?
<יעל סלנט: לא כתבנו את זה.
אלי אלאלוף: פעם זה היה משנת 73', וזה תוקן בעקבות דוח העוני ל-10 שנים.
<מאיר חלבי: זה התקנות של משרד השיכון.
<מאיר חלבי: האם צריך להשוות נכה לתקנות של משרד השיכון ל-10 שנים?
ענת ברקו: איזו עדיפות יש לו על אדם אחר אם זה לפי תקנות משרד השיכון כמחוסר דיור?
<חזי משיטה: הוא מקבל את ההטבות אצלנו.
ענת ברקו: אבל לפי מה שאני מבינה יש סוג של צמצום בעצם ההגדרה של מחוסר דיור.
ענת ברקו: כמובן, זה קריטי לגבי מחיר.
<יעל סלנט: לאיזה צמצום את מתייחסת?
ענת ברקו: למשל, מישהו שיש לו בעלות חלקית.
ענת ברקו: יכול להיות מצב של מישהו עם בעלות חלקית?
<יעל סלנט: בהגדרה של מחוסר דיור גם בנוסח הכחול שלא נגענו בו אמרו: "מי שיש בבעלותו המלאה או החלקית דירה".
<יעל סלנט: אז במובן של בעלות מלאה או חלקית בהגדרה של מחוסר דיור לא השפענו כי דיברנו על בעלות מלאה או חלקית.
<יעל סלנט: העלינו את זה להגדרה, אבל בכל הנוגע למחוסר דיור זה היה גם בנוסח הכחול.
ענת ברקו: אבל יכולה להיות סיטואציה של דירה עם עשרה יורשים ששום דבר לא מתקדם לשום מקום, אחוז שהוא לא משמעותי, והם נחשבים לבעלי דיור.
ענת ברקו: אז מה אנחנו עושים?
אלי אלאלוף: בבקשה, יש פה התייחסות.
<ערן יוסף: דנו בנושא הזה בדיון הקודם, וחלטנו אותו, ואני אסביר שוב לטובת חברת הכנסת ברקו.
<ערן יוסף: נוסח ההוראות היום מדבר על בעלות מלאה או חלקית.
<ערן יוסף: זאת אומרת כל בעלות, אפילו רבע אחוז, מבחינתנו לא זכאי לסיוע.
<ערן יוסף: זאת דרך המלך, זה המסלול הישיר.
<ערן יוסף: אבל יש ועדת חריגים שיכולה לדון באותם מקרים חריגים.
<אליהו אייל: נו.
<אליהו אייל: אתה מבין?
<אליהו אייל: כל דבר "ועדת חריגים".
<ערן יוסף: תנו לי, בבקשה, לסיים.
<אליהו אייל: יש ועדת חריגים שיכולה לדון באותם מקרים של בעלות חלקית וירושה וכל הדברים שאמרת.
<אליהו אייל: בדיון הראשון שעלה בוועדה התבקשנו לבחון את הנושא הזה מחדש, ולנסות להגדיר מחדש את הנושא של בעלות חלקית.
<אליהו אייל: קיבלנו את בקשת הוועדה.
<אליהו אייל: אמרנו שאם יש לו עד 25% בעלות בדירה הוא בכלל לא בעלים, והוא הולך באותו מסלול הירוק – 25% או ערך של 400,000 שקל.
<אליהו אייל: זאת הנוסח שיצרנו כאן.
<אליהו אייל: אם הוא מתייחס להגדרה הזאת הוא בכלל לא בעל דירה, והוא הולך במסלול הירוק.
<אליהו אייל: מעבר לסכומים האלה זה ייבחן בוועדת חריגים כמו היום.
<אליהו אייל: זאת אומרת הנוסח שמונח היום על שולחן הכנסת הוא מרחיב בזכויות לעומת מה שכתוב בהוראות.
ענת ברקו: תוכל לתת נתונים כמה עולים לוועדת חריגים, כמה מבקשים סיוע?
אלי אלאלוף: ענת, אם כל ישיבה נתחיל מחדש לא התקדמנו.
אלי אלאלוף: יש לי משימה לקדם את החוק.
אלי אלאלוף: החוק הזה מאוד חשוב.
אלי אלאלוף: אז יש הבהרות.
אלי אלאלוף: אנחנו יכולים לקבל אותן מישיבה לישיבה ולקבל גם תגובות.
אלי אלאלוף: חבר'ה, אי אפשר יותר.
אלי אלאלוף: אני לא מסכים יותר לשום שאלות, רק לקריאת החוק.
אלי אלאלוף: מי שלא מעוניין בקריאת החוק חופשי ללכת או לשבת.
אלי אלאלוף: בבקשה, נחזור לקריאה.