GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<משה בכר: מה שיש להם עד עכשיו יש להם, עכשיו אנחנו צריכים לראות איך זה יוצמד מכאן והלאה.
<משה בכר: עד עכשיו זה היה צמוד לשכר הפעילים, להסכמי השכר שיש, עכשיו זה יוצמד למדד.
<משה בכר: מדד זה דבר הרבה יותר ודאי, זה הכל.
<נועה בן שבת: אולי השאלה היא לא לגבי ההצמדה, כי זה יכול להיות יותר, זה יכול להיות פחות, אלא לגבי התוספות שניתנות במקביל.
<נועה בן שבת: במקביל להצמדה ניתנות תוספות.
<נועה בן שבת: זה דבר שגם נשמע לגבי שירות המדינה, לגבי צה"ל.
<נועה בן שבת: בכל הגופים שעברו ניתנו תוספות בצד המעבר הזה.
<נועה בן שבת: אולי השאלה היא לגבי התוספות האלו, האם הן הובאו בחשבון בתקציב.
<משה בכר: כן, הן הובאו בחשבון.
<משה בכר: התוספות לא חורגות מהמסגרת.
אלי אלאלוף: התחזית שלכם אומרת שיידרש יותר כסף לגמלאות האלו?
<משה בכר: התחזית שלנו היא שלא יידרש יותר כסף.
<משה בכר: לאוניברסיטאות יש אקטוארים שהתפקיד שלהם להעריך את החבות האקטוארית.
<משה בכר: הם צריכים עכשיו לתקן את הדוחות הכספיים לגבי הפירוט האקטוארי, שזה כמובן דבר שלא משולם בבת אחת אלא על פני עשרות שנים.
יוליה מלינובסקי: היה את הסיפור עם האוניברסיטה העברית שהם בחובות עתק.
<משה בכר: זה נושא נפרד לגמרי.
אלי אלאלוף: הגירעון של האוניברסיטה העברית הוא רב תחומי.
יוליה מלינובסקי: התייחסתם לזה?
<משה בכר: המהלך הזה יסייע גם לעברית ולכל האוניברסיטאות להתמודד, יותר לתכנן את ההוצאה השוטפת על הפנסיה מהתקציב השוטף של האוניברסיטה.
<משה בכר: זה מהלך שבהחלט יסייע לעברית, אבל יש לה הרבה בעיות מעבר לזה.
<משה בכר: כמו שאלי ציין, יש 4 אוניברסיטאות שיש להן פנסיה תקציבית, כשרק העברית נקלעה לבעיות.
יוליה מלינובסקי: האוניברסיטאות גם עברו לפנסיה צוברת, לא?
<נועם ריף: זה רלוונטי רק לגבי עובדים ותיקים יחסית שיצאו לפני 2003 והם בפנסיה תקציבית.
ישראל אייכלר: הוא אמר שההסכם לפני כמה חודשים לא קשור לפנסיה הזאת, שזה משהו מזערי לעומת ה-700.
ישראל אייכלר: השאלה היא למה עשו את ההסכם הקודם, מי היה אחראי על ההסכם הקודם.
<נועם ריף: איזה הסכם קודם?
ישראל אייכלר: של כיסוי הגירעון של האוניברסיטה העברית.
<משה בכר: הסכם ההבראה הוא עכשיו בהתהוות, הוא עוד לא נחתם.
אלי אלאלוף: זה מול אגף התקציבים.
ישראל אייכלר: יהיה דיון על זה?
אלי אלאלוף: לא אצלנו.
ישראל אייכלר: אה, זה שייך לכספים.
אלי אלאלוף: הפנסיונרים לפי ההסכם הזה לא יקבלו פחות ממה שהם מקבלים היום.
<נועם ריף: נכון, זה לא יפחית את הפנסיה של אף גמלאי, זה משנה את השיטה שבה בעתיד הפנסיה תתעדכן.
<נועם ריף: אין סיטואציה שבה הגמלה יורדת.
ישראל אייכלר: לצורך הפרוטוקול אני רוצה לרשום את מה שאמר היושב-ראש.
ישראל אייכלר: צריך לחשוב כשמחוקקים מה מעמד הסגל בישיבות.
ישראל אייכלר: במשך שנים רבות אף אחד לא חשב שיש להם זכויות אדם, זכויות עובד.
אלי אלאלוף: לי יש בן דוד שהופתעתי – אני צעיר לעומתו – שעוד עובד.
אלי אלאלוף: הוא אמר לי: מזה הוא חי.
אלי אלאלוף: אין לו פנסיה.
אלי אלאלוף: הוא בן 78.
ישראל אייכלר: היום יש כבר פנסיות פרטיות.
ישראל אייכלר: זה נקרא ביטוח מנהלים.
אלי אלאלוף: הנושא לטיפולך.
אלי אלאלוף: אני אעזור.
<נועם ריף: כמה מילים על החוק שמכוחו מוציאים את הצו.
<נועם ריף: קוראים לו החוק לשינוי שיטת העדכון של פנסיה תקציבית.
<נועם ריף: כמו שהזכרנו קודם, כשעשו את השינוי הזה במדינה, זה היה תיקון של חוק הגמלאות.
<נועם ריף: כשרצו לעשות את השינוי בחברת החשמל, חוקקו את החוק הזה שמאפשר לעשות את השינוי בחברת החשמל וגם מאפשר להחיל את החוק בעתיד על מעסיקים נוספים בצו של שר האוצר ובאישור הוועדה.
<נועם ריף: זה הצו שמוצע לפנינו.
יוליה מלינובסקי: העובדים חיים עם זה טוב?
<אלי וייץ: אנחנו הסכמנו.
<נועה בן שבת: רק לוודא, האם ההסכם המקורי של הפנסיה התקציבית היה גם כן הסכם קיבוצי?
<נועה בן שבת: גם המקור היה הסכם קיבוצי?
<נועם ריף: במדינה את שואלת?
<נועה בן שבת: לא, באוניברסיטאות.
<נועם ריף: כן.
<נועה בן שבת: צו לשינוי שיטת העדכון של פנסיה תקציבית (גמלאי הסגל האקדמי הבכיר באוניברסיטאות התקציביות), התשע"ז-2017 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 4 ו-5 לחוק לשינוי שיטת העדכון של פנסיה תקציבית, התשע"ב-2012 (להלן – החוק), באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מצווה לאמור: הגדרות.
<נועה בן שבת: בצו זה – "גמלאי האוניברסיטאות התקציביות" – גמלאי ותיק של סגל אקדמי בכיר באחת האוניברסיטאות התקציביות, והמועד הקובע לעניין זה הוא ב' בטבת התשע"ז (31 בדצמבר 2016); אנחנו ביקשנו את ההבהרה הזאת, כי יש הגדרה בחוק מי הוא גמלאי ותיק.
<נועה בן שבת: בעניין הזה קבוע המועד הקובע, שזה מועד תיקון ההסכם.
<נועה בן שבת: אנחנו רואים שההסכם אומר שהמועד הקובע יהיה המועד הזה.
<נועה בן שבת: הוא מחיל את ההוראות שלו מאותו מועד על גמלאי שפרש באותו מועד, לכן אנחנו קובעים שזה המועד הקובע גם בהתאם להסכם הקיבוצי.
<נועה בן שבת: אנחנו מדברים על גמלאי שפרש לפני המועד הזה, או על שאר של גמלאי שנפטר לפני המועד הזה ולפני שיצא לקצבה, או שיצא לקצבה לפי המועד הזה.
<נועה בן שבת: גם על הגמלאי וגם על השארים.
<נועה בן שבת: יש עוד גמלאים שכבר יצאו לפנסיה.
<נועה בן שבת: יש גמלאים שעוד לא יצאו לתקציבית בכלל, ויש גמלאים שיצאו לפנסיה תקציבית אחרי המועד הזה.
<נועה בן שבת: שינוי השיטה חל עליהם, כי שינוי השיטה מתרחש לפי הסכם הקיבוצי, אבל הצו לא נוגע אליהם, כי לא נדרש לגביהם, הם עדיין לא פרשו במועד ההסכם, לכן לא היה צריך להתייחס אליהם בצו הזה.
אלי אלאלוף: העיקר שלא נפגעו, נכון?
<נועה בן שבת: הם קיבלו תוספות אחרות.
<נועה בן שבת: הם קיבלו תוספות מסוימות לפי ההסכם הקיבוצי.
<משה בכר: שינוי השיטה יחול לגביהם לא מכוח הצו, מכוח ההסכם.
<נועה בן שבת: "האוניברסיטאות התקציביות" – האוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת חיפה, הטכניון מכון טכנולוגי לישראל ואוניברסיטת תל-אביב; "הוראות מקבילות" – פסקה (1) להגדרה "הוראות מגבילות"; "הסכם קיבוצי באוניברסיטאות" – הסכם קיבוצי מיוחד שנחתם בין המוסדות להשכלה גבוהה בישראל לבין ארגוני הסגל האקדמי הבכיר במוסדות להשכלה גבוהה בישראל מיום ה' בכסלו התשע"ז (4 בדצמבר 2016), כפי שתוקן בהסכם הקיבוצי שנחתם בין הצדדים ביום ב' באב התשע"ז (25 ביולי 2017).
<נועה בן שבת: עדכון המשכורת הקובעת.
<נועה בן שבת: הוראות סעיף 2 לחוק יחולו בשינויים המפורטים בסעיף 4(ב) לחוק על גמלאי האוניברסיטאות התקציביות, והמועד לעניין ההגדרה "המשכורת הקובעת" שבסעיף 2 האמור יהיה יום י"ז בטבת התשע"ז (15 בינואר 2017).
<נועה בן שבת: תוספות לקצבה.
<נועה בן שבת: לגמלאי האוניברסיטאות התקציביות ישולמו תוספות לקצבה כאמור בסעיפים 15 ו-17 להסכם הקיבוצי באוניברסיטאות, בכפוף להוראות המגבילות ובהתאם למועדים שנקבעו בהסכם הקיבוצי באוניברסיטאות, ובלבד שמתקיימים לגבי אותו גמלאי התנאים לתשלום התוספות האמורות לקצבה כפיש הוסכמו בהסכם הקיבוצי באוניברסיטאות, לרבות מועד הפרישה, כאמור בסעיף 5 לחוק.
<נועה בן שבת: משנים את השיטה בצו, ומעניקים את התוספות בהתאם להסכם הקיבוצי.
אלי אלאלוף: יש לכם הערות לצו הזה?
אלי אלאלוף: בוקר טוב, היום ה-24.10.2017, ד' בחשון תשע"ח, השעה 09:13.
אלי אלאלוף: הצעת חוק שכר מינימום (העלאת סכומי שכר מינימום – הוראת שעה) (תיקון), התשע"ו-2015, מ/968.
אלי אלאלוף: אני באמת שמח לפתוח את הישיבה הזאת.
אלי אלאלוף: כל המהלכים האלה הם בזכות אבי ניסנקורן, יושב-ראש ההסתדרות, ויושב ראש המעסיקים, שרגא ברוש, וכמובן בתמיכה מלאה של הממשלה.
אלי אלאלוף: זה לא רק מפני שאני שייך למפלגה של שר האוצר, יו"ר המפלגה שלי, שאני מברך גם אותו על המהלך הזה, זו חובה והרגשה טובה לעשות את זה כיושב-ראש.
אלי אלאלוף: הנושא של שכר מינימום - - אם כבר מדברים על חוקים בצרפת, אני חייב להגיד לכם ששכר המינימום שלנו, שנאשר אותו היום, יהיה גבוה יותר משכר המינימום בצרפת.
אילן גילאון: כמה יהיה לשעה?
אלי אלאלוף: לשעה יהיה 28.5, ליום עבודה זה 245.
אילן גילאון: שם לא היה - - אתמול בדקתי את זה.
אילן גילאון: זה לפי החוק הצרפתי.
אילן גילאון: שם יש 35 שעות עבודה בשבוע.
אלי אלאלוף: אל"ף, יש 35.
אלי אלאלוף: אצלם יש מס, אבל המס אוכל חלק לא קטן.
אלי אלאלוף: אני בדקתי את המספרים בצרפתית, גם ביורו.
אלי אלאלוף: זה הנתונים שאושרו גם על ידי - - אתמול משלחת צרפתית שהייתה, ביקשו וקיבלו את זה.
אלי אלאלוף: אני מציין את זה, כי מאוד חשוב שנדע.
אלי אלאלוף: אנחנו משתייכים ל-OECD.
אלי אלאלוף: ל-OECD יש דרישות.
אלי אלאלוף: אנחנו מתקרבים פה לדרישות של ה-OECD.
אלי אלאלוף: אני רוצה לציין, אמנם זו כאילו פעימה רביעית, אבל היא פעימה חדשה.
אלי אלאלוף: היו 3 פעימות שהשגתם בהסכם הראשון.
אלי אלאלוף: כולן בוצעו.
אלי אלאלוף: הן אפשרו לפי המ.מ.מ שלנו הורדה באחוזי העוני ב-1.3%.
אלי אלאלוף: זה מאוד משמעותי בפעימות הקודמות.
אלי אלאלוף: אני מניח שהפעימה הזאת תאפשר עוד פעם הוצאה מתחת לקו העוני של אוכלוסיות מסוימות.
אלי אלאלוף: אחד הדברים שמעיקים עלי, אני חייב להגיד לכם, זה שעובדי מדינה צריכים השלמה של השכר שלהם באמצעות השלמת הבטחת הכנסה.
אלי אלאלוף: זה נראה לי לא הגון.
אלי אלאלוף: זה אחד המאבקים הבאים שאני בטוח שנגיע.
אלי אלאלוף: אין שום סיבה שהמדינה תיכנס לרזרבות של הביטוח הלאומי כדי להשלים את העסקת העובדים שלה.
אלי אלאלוף: בדקתי את זה באופן אישי בתלוש של הנכד של אחותי שהוא קצין מודיעין.
אלי אלאלוף: ראיתי שגם הוא מקבל השלמת הכנסה בדרגת סגן.
אלי אלאלוף: זה ממש מראה שהיום אנחנו עושים צעדים משמעותיים, וזה צעד נפלא.
אלי אלאלוף: אני חושב שיש צורך שמוסדות המדינה ומוסדות הציבור, כולל הרשויות המקומיות שהתחייבו להעסיק עובד, יעסיקו בשכר מינימום מלא על תקציבם, לא על תקציבי הביטוח הלאומי, גם אם יש השלמות של הביטוח הלאומי באמצעות העברות של המדינה.
אלי אלאלוף: אני גם רוצה לציין שיש עוד כיסים של אנשים שלא מקבלים את שכר המינימום, שזה צפון דרום, אבל הכי גרוע זה גולן, אזור הגולן.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד שזה מצבים לא סבירים.
אלי אלאלוף: זה גם עניין של פיקוח, תפקיד של משרד העבודה, וגם אחריות של המעסיקים.
אלי אלאלוף: למרות שהמעסיקים עושים מאמץ גדול, זה נופל על המעסיקים הקטנים.
אלי אלאלוף: כמעט שליש מהעובדים שלהם יקבלו תוספת בזכות שכר המינימום.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד שיש לזה השפעה מאוד גדולה על מצב העוני, כי שכר המינימום הוא בסיס גם לחלק מהקצבאות, בוודאי חלק ממה שנקרא מענק עבודה או מס הכנסה שלילי.
אלי אלאלוף: כשעולה שכר המינימום יש תוספות שמגיעות מהמערכות השונות שציינתי.
אלי אלאלוף: זה טוב מאוד, לכן אני לא יכול שלא להתרגש.
אלי אלאלוף: באמת, אבי, כל הכבוד לכם על היוזמה.
אלי אלאלוף: לא לשכוח שזו יוזמה של שני גופים מאוד אחראים, גופים ציבוריים חיצוניים לממשלה.
אלי אלאלוף: הם הביאו את הממשלה לכבד את ההתחייבות.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה מהלך שרק משבח ומביא את הממשלה להחלטות טובות.
אלי אלאלוף: אני משבח את הגופים היוזמים.
אלי אלאלוף: אני חושב שאין טוב בלי שיהיה מה לתקן לידו.
אלי אלאלוף: יש פה את כל הנושא של המעסיקים הישירים, אם זה הקשישים, אם זה הנכים שמעסיקים באופן ישיר עובדים זרים או לא זרים.
אלי אלאלוף: אנחנו מדינה עם אחריות מוסרית מאוד גבוהה, לכן זה גם חשוב שאנחנו נכבד את הזרים שמשרתים אותנו, שעוזרים לנו, שעוזרים לקשישים ולנכים שלנו, לתת להם את המגיע להם בהתאם למוסר שלנו.
אלי אלאלוף: לא לשכוח, הגר הגר בתוכנו הוא חלק מאיתנו.
אלי אלאלוף: דבר שני, זה גם כן מחייב אותנו, לפי ההסכמים הבינלאומיים שיש לנו, להמשיך לכבד, למרות שלפני כמה דקות רדיו מסוים, צפוני הפעם, ירד עלי ואמר: "איך אתה מעז לבקש שגם הזרים יקבלו את התוספת".
אלי אלאלוף: אז אני לא מעז, אני פשוט מגיב, ואני בטוח שאחרים יגידו את זה, ואומר שזה נראה רק טבעי לעשות את זה.
אלי אלאלוף: אני באמת מביא את זה שוב לדיון ולאישור.
אלי אלאלוף: זה יעבור היום לקריאה ראשונה.
<נעה בן שבת: זה יעלה לקריאה שנייה ושלישית.
<נעה בן שבת: התקווה שזה יונח היום, אבל אני לא יודעת בעקבות ההצבעות פה ובעקבות האפשרויות - -
אלי אלאלוף: שנייה שלישית היום.
<נעה בן שבת: שנייה ושלישית.
<נעה בן שבת: אנחנו נניח.
<נעה בן שבת: ההצבעה, אני מניחה, תהיה לפי מועדים של המליאה.
אלי אלאלוף: אוקי, אז בקשה, הפתיח שלי נגמר.
אלי אלאלוף: בקשה, אבי ניסנקורן.
<אבי ניסנקורן: טוב, זה יום מאוד מרגש בשבילי ואני חושב גם לציבוריות הישראלית.
<אבי ניסנקורן: אנחנו התחלנו מהלך לפני כשנתיים וחצי להעלאת שכר המינימום.
<אבי ניסנקורן: אז אמרתי ששכר המינימום צריך לעלות ב-1,000 שקלים - מ-4,300 ל-5,300.
<אבי ניסנקורן: היו הרבה אנשים סקפטיים.
<אבי ניסנקורן: אנחנו משלימים מהלך של העלאה של שכר המינימום ב-1,000 שקלים - כמעט 25%, כמעט רבע בהעלאה של שכר המינימום - בתקופה קצרה, באינפלציה שלילית.
<אבי ניסנקורן: זה משנה בצורה משמעותית את מפת אי השוויון בישראל.
<אבי ניסנקורן: אנחנו עושים פה צדק חלוקתי וצדק היסטורי שהם חלק ממהלך ודרך של שינוי חברתי.
<אבי ניסנקורן: אני חושב שהמהלך הזה הוא צעד מאוד מאוד חשוב, מאוד מרכזי.
<אבי ניסנקורן: אני חייב להגיד, אני מסתכל פה בגאווה גם על ההסתדרות, גם על שיתוף הפעולה עם המעסיקים כי המעסיקים הלכו איתנו יד ביד פה בשיתוף פעולה - שרגא ברוש הוא שותף שלי למהלך הזה - גם על ההירתמות של שר האוצר שרואה את הנושא החברתי כנושא מרכזי, גם על יו"ר הוועדה, אללוף, שאני מודה לו מאוד, גם על חברי כנסת שידועים כלוחמים חברתיים, כמו חבר הכנסת שיושב פה לצידי, לשמאלי, כמו שהוא אמר.
<אבי ניסנקורן: אנחנו באמת היום עושים צעד מאוד חשוב ומאוד מרכזי.
<אבי ניסנקורן: צריך לקחת בחשבון שההשפעה של העלאת שכר המינימום - - אנחנו מדברים על 800 אלף משפחות שיש בהן מפרנס אחד לפחות שמרוויח עד שכר מינימום.
<אבי ניסנקורן: זה אומר כמעט רבע מהמועסקים.
<אבי ניסנקורן: כמעט רבע מהמועסקים השכירים מושפעים באופן ישיר מהתהליך הזה של העלאת שכר המינימום ב-1,000 שקלים.
<אבי ניסנקורן: תחשבו שזה אומר - - לתא המשפחתי אנחנו הוספנו בתקופת אינפלציה שלילית בין 1,000 ל-2,000 שקלים במונחי משרה מלאה.
<אבי ניסנקורן: אם שני בני הזוג עובדים, זה 2,000 שקלים.
<אבי ניסנקורן: אם בן זוג אחד, זה 1,000 שקלים.
<אבי ניסנקורן: זה מסבר את האוזן על עוצמת ההשפעה הזאת.
<אבי ניסנקורן: כמעט רבע מהמועסקים, 800 אלף מועסקים.
<אבי ניסנקורן: ראינו גם את ההשפעה של שכר המינימום על השכר הממוצע במשק.
<אבי ניסנקורן: השכר הממוצע במשק ב-3 וחצי השנים האחרונות עלה כמעט ב-10%, אחרי שנים, כמעט 20 שנה, של קיפאון מול המדד.
<אבי ניסנקורן: אנחנו ראינו ב-3 וחצי השנים האחרונות האצה של העלאת השכר מול המדד, כמעט 10% מעבר למדד.
<אבי ניסנקורן: והפעם, בניגוד לעבר, הקידום של השכר היה גם מלמטה.
<אבי ניסנקורן: ראינו את זה בפרסומים בשנים האחרונות על השכר החציוני ב-2015 שעלה ב-4.5%, אני בטוח שנראה גם העלאה כזאת או גבוהה של השכר החציוני ב-2016, ב-2017 וב-2018.
<אבי ניסנקורן: במידה רבה הסיבה, הקטליזטור זה שכר המינימום, כי כששכר המינימום עולה, הוא מתחיל להעלות אחר כך את כל בעלי השכר הקרובים אליו.
<אבי ניסנקורן: מי שמרוויח 5,300 דוחף להעלות ל-5,500, ל-5,600.
<אבי ניסנקורן: אנחנו רואים דחיפה להעלאה.
<אבי ניסנקורן: זה מייצר תופעה של העלאת השכר החציוני, העלאת השכר הממוצע במשק, והעלאת השכר מלמטה.
<אבי ניסנקורן: אני חושב שזו בשורה מאוד מאוד חשובה למשק.
<אבי ניסנקורן: אי אפשר להשלים את הנושא הזה בלי לדבר על הקצבאות.
<אבי ניסנקורן: במדינת ישראל ברגע שהשכר הממוצע במשק עולה ושכר המינימום עולה, בעלי הקצבאות, שזה גם הנכים וגם הקשישים, אם הם לא עולים, נשארים מאחור.
<אבי ניסנקורן: אני השתתפתי במאמץ או משתתף במאמץ להעלות כרגע את קצבאות הנכים.
<אבי ניסנקורן: קצבאות הנכים יעלו בינואר בין 340 שקלים לצפי של 540 שקלים.
<אבי ניסנקורן: זו רק פעימה אחת מתוך 4 פעימות שיהיו במסגרת הסיכום שהגענו אליו, במסגרת הקצאת 4 מיליארד ו-200 מיליון שקל לטובת העלאת הקצבאות, העלאה של כמעט 50% בקצבאות הנכות הכללית.
<אבי ניסנקורן: כ-8 מיליארד שקל היום לכיוון של מעל 12 מיליארד שקל.
<אבי ניסנקורן: אני אלווה את זה.
<אבי ניסנקורן: אתמול העברתי לחיים כץ את הסיכום שהגענו אליו באותו לילה, בשביל שבמושב הזה ועד סוף דצמבר זה יבוא לידי חקיקה משלימה.
<אבי ניסנקורן: אנחנו נראה כולנו ונעקוב כולנו שהסיכום יתקיים במלואו.
<אבי ניסנקורן: מעבר לזה הגענו שם לעיקרון חשוב מאוד של הצמדה לשכר הממוצע במשק.
<אבי ניסנקורן: זאת אומרת, בעתיד, כשהשכר ימשיך לעלות, גם הקצבאות ימשיכו לעלות.
<אבי ניסנקורן: מצב הקשישים, שהוא מצב לא פשוט, זה מצב שצריך להמשיך ולטפל בו.
<אבי ניסנקורן: אנחנו חייבים לזכור תמיד את האוכלוסיות בעלי הקצבאות, בייחוד הקשישים ובייחוד הנכים.
<אבי ניסנקורן: כשאנחנו מצליחים להעלות את בעלי השכר הנמוך, צריכים גם לזכור גם אותם.
<אבי ניסנקורן: לגבי הנושא של עובדים זרים, אני גם רוצה להתייחס לזה.
<אבי ניסנקורן: אנחנו מדינה שמחויבת בשוויוניות, מדינה שמחויבת בערכים.
<אבי ניסנקורן: עובר זר שעובד בישראל הוא בדיוק כמו כל עובד אחר.
<אבי ניסנקורן: כשהוא נמצא בישראל הוא זכאי לקבל בדיוק את אותן זכויות.
<אבי ניסנקורן: מי שנותן לנו שירות, מטפל בנו ביום יום בעבודה קשה ועושה את זה באמת מתוך מחויבות, צריך לקבל את שכרו בצורה מלאה.
<אבי ניסנקורן: הפתרון לאוכלוסיות שנזקקות לטיפולים האלה צריך להיות דרך הקצבאות, לכן המאבק להעלאת הקצבאות ולהצמדתו לשכר הממוצע במשק.
<אבי ניסנקורן: צריך לזכור גם שהחלק הסיעודי שבחוק ביטוח לאומי, העלאת שכר המינימום משפיעה באופן ישיר.
<אבי ניסנקורן: ברגע שאתה מעלה את שכר המינימום הנוסחה מתעדכנת באופן אוטומטי בחלק שהוא לא תקורה.
<אבי ניסנקורן: באופן אוטומטי יש עדכון של קצבאות הביטוח הלאומי בנושא הזה.
<אבי ניסנקורן: זה מקבל ביטוי במי שמקבל בעצם את ה- -
אלי אלאלוף: מי שמקבל את השירות הישיר מהביטוח הלאומי, לא בהעסקה ישירה.
<אבי ניסנקורן: את שעות הסיעוד מהביטוח לאומי.
<אבי ניסנקורן: הפתרון בהעסקה ישירה הוא העלאת הקצבאות.
<אבי ניסנקורן: בקצבת ינואר זה כבר אמור לעלות ב-340 שקל ומעלה, עד 540 שקל.
<אבי ניסנקורן: אנחנו, ההסתדרות, מחויבים לשוויון חברתי, מחויבים למאבק חברתי, מחויבים לצמצם פערים.
<אבי ניסנקורן: אנחנו נמצא את עצמנו, ואני מקווה ביחד, כולנו, כל מי שיושב פה שהוא לוחם חברתי, ואני מקווה גם ששר האוצר, במלחמה לפתרון הנושא הסיעודי שהוא לפתחנו עד סוף השנה, אבל יש פה באמת יום היסטורי.
<אבי ניסנקורן: זה יום של צעד מאוד מאוד חשוב לחברה הישראלית כחלק ממדינית שקורית בשנים האחרונות.
<אבי ניסנקורן: אני בטוח שאנחנו נראה את זה בשנים הקרובות גם במדדי אי השוויון.
<אבי ניסנקורן: אז באמת תודה לכולם, לכל מי שיושב פה, שהיה חלק חשוב בהובלת הנושא הזה.
<אבי ניסנקורן: זה לא לבד, זה כולם ביחד.
<אבי ניסנקורן: תודה רבה.
אילן גילאון: תודה, אדוני היושב-ראש.
אילן גילאון: אי אפשר להפריז בחשיבות של מה שקורה כאן כרגע.
אילן גילאון: הייתי אומר שזה כמעט אנומליה במציאות שבה אנחנו חיים היום, מציאות שבה החברה שלנו מושתתת על נוסחה שבה פחות אנשים כל הזמן מקבלים יותר ויותר אנשים כל הזמן מקבלים פחות.
אילן גילאון: הנה קורה דבר.
אילן גילאון: אני בהחלט רוצה גם להחמיא פה לך, כמובן, וליושב-ראש ההסתדרות, שיש לו תרומה משמעותית בעניין הזה.
אילן גילאון: הוא דווקא עוסק ברצפה של הדברים, כי היא הדבר החשוב ביותר.
אילן גילאון: פול גטי, מנהיג האיגודים האמריקני בשנות ה-50, הסיסמא שלו הייתה more.
אילן גילאון: לעצמנו אני מאחל כאן ששכר המינימום יהיה שכר מקסימום, אבל עליו צריך להביט כעל basic income, כלומר שזה הבסיס שאסור ליפול מתחתיו.
אילן גילאון: כשאני רוצה להגדיר את מפלס החרדה הקיומי של האנשים, שזה לא בנוי על חמלה - - אני בכלל מאוד מתקומם שמדברים איתי על כלכלה של חמלה, אדוני היושב-ראש.
אילן גילאון: אני מאמין בחלוקה.
אילן גילאון: כמעט השם הזה של חברתיות, לוחם חברתי - - אבי, אני מקווה שיום אחד נהיה רק חברותיים, לא לוחמים.
אילן גילאון: אני חושב שאנחנו בחיים האלה יותר מידי לוחמים בשביל דברים שהם מובנים מאליהם.
אילן גילאון: חבל, כי החיים האלה הם חיים חד פעמיים.
אילן גילאון: ככל שתהיה הגינות בחלוקה, מה שכאן אנחנו עושים, כך תהיה פחות מלחמה ופחות מאבק.
אילן גילאון: זאת נוסחה ביחס ישר.
אילן גילאון: ברור לגמרי שכל מה שנגזר מזה, וזה כמובן הקצבאות – אנחנו הנחנו עכשיו חוק לגבי עדכון כל הקצבאות מהסוגים השונים, אם זה קצבאות הזקנה, חד הוריות והקצבאות האחרות של הביטוח הלאומי – יהיו קשורות לעניין של הכנסת היסוד.
אילן גילאון: אנחנו תמיד נשאף ונרצה יותר, אבל כנראה שזה הבסיס למה שנקרא basic income ב-OECD.
אילן גילאון: זו הכנסת היסוד.
אילן גילאון: בהכנסת היסוד הזאת אנשים צריכים לדעת אל"ף, שלא יהיה להם פחד שיהיה להם יותר מידי קר בחורף או יותר מידי חם בקיץ, שהם לא יצטרכו להתלבט בין פרוסה לתרופה, שיהיה להם אוכל במקרר של עצמם, כי זה דבר מאוד חשוב, זה הקיום הבסיסי ביותר.
אילן גילאון: זה הפחדים.
אילן גילאון: אני יודע שלכל בן אדם יש.
אילן גילאון: בגיל מסוים יש עוד כמה פחדים כי קורים דברים בלתי צפויים, לכן זאת ברכה.
אילן גילאון: כמעט ולא תפסו אותנו על זה.
אילן גילאון: אני בטוח שאם היו שמים לב למה שמתרחש פה לא בטוח שהיינו מעבירים את זה, רק שתדע.
אילן גילאון: אני מתייחס לזה כמו לנגישות.
אלי אלאלוף: מותר לנו לגלות לך סוד?
אלי אלאלוף: לקחנו בחשבון את מה שאתה אומר.
אלי אלאלוף: בתכנון לקחנו.
אילן גילאון: אז יפה מאוד.
אילן גילאון: באמת ברכות לכל העושים במלאכה.
אילן גילאון: אנחנו צריכים מעלה מעלה.
אילן גילאון: זאת אומרת, אני לא יודע, שתגיע התקרה לאן שתגיע, אבל הרצפה חייבת להיות גבוהה, כל הזמן יותר ויותר גבוהה, זה דבר חשוב.
דב חנין: תודה לך, אדוני היושב-ראש, וברכות על הישיבה ועל הנושא של הישיבה הזו.
דב חנין: בישראל אנחנו צריכים להעלות את השכר.
דב חנין: חלקו של השכר בעוגה הלאומית נשחק לאורך השנים, חלקם של הרווחים עלה, זה דבר שצריך לתקן אותו.
דב חנין: אנחנו מדברים הרבה מאוד על יוקר המחייה, אבל הצד השני של המטבע כשמדברים על יוקר המחייה, הצד השני של המחירים הגבוהים זה השכר הנמוך.
דב חנין: כאשר השכר נמוך גם אי אפשר לקנות מוצרים, גם אי אפשר לממן את שכר הדירה, החיים הם יותר קשים.
דב חנין: צריך להעלות את השכר בישראל.
דב חנין: נכון מאוד להעלות את השכר בישראל קודם כל מלמטה, לכן המהלך הזה שנעשה כאן היום הוא מהלך כל כך חשוב.
דב חנין: אני רוצה להביע הערכה גדולה, ידידי יושב-ראש ההסתדרות, להתייצבותה של ההסתדרות במערכה הזאת.
דב חנין: אגב, לא רק היום, אלא לאורך כל התקופה של המאבק להעלות את שכר המינימום.
דב חנין: ההסתדרות מילאה פה תפקיד מאוד משמעותי ומרכזי, תפקיד של ראייה רחבה של מקומם של העובדים בתוך המשק ודאגה לעובדים המוחלשים והעניים ביותר.
דב חנין: אני רוצה גם להביע הערכה לשר האוצר ששיתף פעולה עם המהלך הזה, ולך, אדוני היושב-ראש, שאתה מוביל פה את הדיון ואת העיסוק בנושא הזה.
דב חנין: אני רוצה להביע הערכה לציבור שהתגייס למערכה ואמר שצריך להעלות את שכר המינימום.
דב חנין: אני רוצה להזכיר שהתחלנו בזה כאן בכנסת, ידידי אילן גילאון, לפני 3 שנים.
דב חנין: אז העלינו את התביעה למינימום 30 שקל לשעה.
דב חנין: בהתחלה זה היה נראה קצת הזוי, אפילו אמרו לנו שזה לא יקרה אף פעם, הסבירו לנו שדווקא אצל נתניהו זה לא יקרה, והנה זה כן קרה.
דב חנין: זה קרה בין היתר בזכות הרבה מאוד אנשים שהשמיעו קול והצטרפו למערכה הזאת, בזכות העובדה שחברי כנסת הצטרפו לדרישה הזאת, בזכות ההצטרפות וההתגייסות של ההסתדרות למערכה הזאת.
דב חנין: והנה אנחנו רואים שכשלוחצים ופועלים למען הדבר הנכון הוא גם קורה.
דב חנין: אני מאוד מברך על העלאה ל-5,300.
דב חנין: אני חושב שזה מהלך נכון, ראוי וחשוב.
דב חנין: אני גם מצטרף לצורך להשלים את המהלך הזה גם בצד של קצבאות הקשישים ובצד של קצבאות הנכים.
דב חנין: אם קבענו שיש מינימום של 5,300, שהוא המינימום לחיים בכבוד בישראל, המינימום הזה חייב לחול גם על הקשישים והנכים שלא יכולים לעבוד.
דב חנין: הרי מה אנחנו נגיד?
דב חנין: אנחנו נגיד שבן אדם בריא יכול לחיות מ-5,300 אבל בן אדם שהוא נכה, שיש לו צרכים נוספים, יכול להסתפק בפחות מזה?
דב חנין: אין היגיון במהלך הזה.
דב חנין: אני מברך על העובדה שבאמת בלחץ גם של ההסתדרות, גם של המאבק הציבורי וגם של אילן שהוביל את המערכה הזאת פה בכנסת, התקדמנו בנושא הזה והושג הסכם שמשפר את המצב הקיים, אבל אני חושב שאנחנו צריכים להמשיך הלאה.
דב חנין: אנחנו צריכים לדבוק בעיקרון שאומר: מינימום זה מינימום.
דב חנין: גם לנכים המינימום הוא מינימום.
דב חנין: לא יכול להיות שנכה הוא מתחת למינימום.
<יהודה דורון: זה יותר גרוע, כי גם יש מינימום וגם אתה צריך לשלם לעובד זר.
<יהודה דורון: אתה צריך פעמיים.
<יהודה דורון: יש לך את זה כפול.
דב חנין: נכון, אדוני באמת מעיר פה הערה נוספת שהיא חשובה.
דב חנין: לנכים גם לפעמים שכר המינימום הוא הוצאה.
דב חנין: אם יש לי עובד, אני צריך להוציא.
דב חנין: עכשיו, אנחנו דורשים מהנכים לפעול במסגרת החוק, הם יצטרכו להוציא יותר כסף.
דב חנין: איך הם יוציאו יותר כסף לעובד ישראלי או לעובד זר, לא משנה, אם הקצבה שלהם לא עולה?
דב חנין: מאיפה הם יוכלו לחיות עם זה?
דב חנין: המהלך המשלים של העלאת הקצבאות של הנכים והקשישים הוא מהלך הכרחי וחיוני.
דב חנין: צריך לעשות אותו בנשימה אחת ובדחיפות.
דב חנין: אני רוצה לומר משפט אחד אחרון, אם כבר אנחנו מתקנים ומשפרים דברים.
דב חנין: גם הסוגיה של הביטוח הסיעודי והכללתו במסגרת סל הבריאות היא סוגיה מאוד מאוד חשובה.
דב חנין: הייתה פנייה של חברי כנסת בנושא הזה.
דב חנין: אני אומר למה אנחנו מחברים את כל הנושאים האלה יחד.
דב חנין: אנחנו קוראים שיש כספים, שיש היום כספים.
דב חנין: מדברים על 15 מיליארד שקלים באוצר המדינה.
דב חנין: אני שמעתי אתמול את ראש הממשלה מדבר על הורדת מסים.
דב חנין: המסים שהוא מתכוון אליהם זה קודם כל מס החברות.
דב חנין: מס החברות בישראל מגיע עכשיו לשיעור הכי נמוך בהיסטוריה – 23%.
דב חנין: לפני שנותנים עוד הורדה במס החברות ונותנים עוד מתנה לבעלי הון, בואו נדאג למי שאין לו.
דב חנין: אם יש כל כך הרבה כסף ורוצים לתת עוד לבעלי ההון, בואו נדאג לאלה שאין להם – לנכים, לקשישים, לאנשים שזקוקים לביטוח סיעודי.
<יהודה דורון: אני יושב-ראש ארגון נכי הפוליו ויושב-ראש ארגון היל"ה – ארגון לרווחת הנכים בישראל.
<יהודה דורון: אני מייצג כרגע 15 ארגונים שנמצאים באוהל, 15 ארגוני נכים.
<יהודה דורון: התלכדנו על מנת לבלום את מה שכרגע נעשה.
<יהודה דורון: אנחנו רוצים לשפר את המצב של הקצבאות שנתנו לנכים, שנגיע למצב שגם הגמלאים הנכים יקבלו את הסיוע.
<יהודה דורון: אם אני מדבר היום על נכים שהם גם גמלאים, ברור שהם הנכים הקשים ביותר בקרב הנכים.
<יהודה דורון: הם גם גמלאים וגם נכים.
<יהודה דורון: ברור ששני הדברים יחד הם הקשים ביותר.
<יהודה דורון: אותם לא הכלילו במסגרת ההסכם.
<יהודה דורון: אני אומר שצריך לבוא היום ולדבר על הדברים כמו שהם.
<יהודה דורון: אני נוגע בנקודה שאנחנו דנים בה כיום, זו הפעימה הרביעית שהולכת להיות.
<יהודה דורון: פעימה אחת קיבלנו, גם לא מלא.
<יהודה דורון: היום אתם מעלים את זה בעוד פעימה.
<יהודה דורון: אנחנו נהיה בחסר של 900 שקל בתשלום שאנחנו צריכים לשלם לעובד הזר.
<יהודה דורון: אתם אומרים לנו: אנחנו נגדיל את הקצבה שלכם בעוד כמה שקלים, ב-300, אבל לקחתם 900.
<יהודה דורון: 900 שקל הורדתם.
<יהודה דורון: עכשיו הנכה צריך לשלם את זה.
<יהודה דורון: הוא לא יכול לא לשלם.
<יהודה דורון: אם הוא לא משלם, העובד הולך לבית הדין לעבודה ותובע את הנכה והנכה מסתבך.
<יהודה דורון: אני לא רוצה להגיד לכם שהתשלום שהביטוח הלאומי נותן לנכה לא מכסה רבע מהסכום שהוא צריך לשלם.
<יהודה דורון: הוא לוקח מהניידות, הוא לוקח מפה, הוא לוקח מהמשפחה ומשלם.
<יהודה דורון: עולה לנכה 10,200 שקל, נתון שלכם פה בכנסת, לא אני המצאתי אותו.
<יהודה דורון: מחלקת המחקר עשתה את הנתון.
<יהודה דורון: 10,200 שקל צריך לשלם לעובד הזר, כאשר אנחנו מדברים בטופ על 4,000.
<יהודה דורון: אתם כל הזמן מעלים, מעלים, מעלים, אבל שוכחים שגם אנחנו צריכים לשלם.
<יהודה דורון: גם לזקנים יש בעיה.
<יהודה דורון: אני מדבר על הזקנים הסיעודיים הרגילים, לא על הנכים.
<יהודה דורון: מי משלם?
<יהודה דורון: ביטוח לאומי נותן להם.
<יהודה דורון: סך הכל הוא מקבל, אם הוא לוקח עובד זר, 30-32 שקל.
<יהודה דורון: זה יוצא בערך 2,500 שקל.
<יהודה דורון: מי משלם את היתרה?
<יהודה דורון: אנחנו.
<יהודה דורון: אבא שלי בן 111.
<יהודה דורון: אתמול בערב הבאתי לו עובדת.
<יהודה דורון: מאיפה משלמים לו את זה?