GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב ליצמן: אני חייב לציין לגבי הג'אנק פוד שזה שאי אפשר להדביק על המבורגרים וכל הדברים האלו צבע ירוק או אדום, זה לא אומר שאנחנו לא נציין ולא נכתוב עליהם.
יעקב ליצמן: אנחנו בהחלט נשלח אנשים לקנות סנדביץ' ולבדוק אותו במעבדה, אם הוא טוב או לא טוב ולראות מה בדיוק מכיל כל האוכל הזה.
יעקב ליצמן: זאת אומרת, אף אחד לא יוכל לחמוק מהביקורת והסימון.
יעקב ליצמן: אני מודה ליושב ראש חבר הכנסת אלאלוף על שהסכים להביא את זה.
שולי מועלם-רפאלי: אדוני השר, אתה רוצה להתייחס ללוח זמנים?
אלי אלאלוף: זה בדיון.
יעקב ליצמן: אני אומר.
יעקב ליצמן: אני ביקשתי מהיושב ראש שזה יחול ממרץ 2018.
יעקב ליצמן: אני אעשה את הכול, אם אתם תעזרו לי, שהתאריך הזה יקוים במלואו.
יעקב ליצמן: אני מניח שפה ושם יהיו לי בעיות.
יעקב ליצמן: אגב, קיבלנו אישור ממשרד המשפטים לתכנית שלנו ועובדה שזה מובא לכאן.
יעקב ליצמן: אנחנו נדחוף את הדיונים ובמהלך הדיונים, אם נצטרך פה ושם לשנות – לאנשים יש הערות ואם המשרד ימצא לנכון או הוועדה לתקן - נתקן, אבל כרגע אנחנו הולכים עם זה עד הסוף.
יעקב ליצמן: תודה רבה אדוני.
אלי אלאלוף: נוכחותך מוכיחה שיש צורך בהתמודדות עם הנושא של התזונה בארץ.
אלי אלאלוף: אני רוצה להזכיר שהייתה החלטת ממשלה ב-2011 ובהחלטת הממשלה גם נקבע הנושא של הסימון וגם הצורך בהתמודדות עם הבעיות הבריאותיות שקשורות לתזונה לא נכונה.
אלי אלאלוף: זה לא מקרי שמתמודדים עם זה אלא זה מבוסס.
אלי אלאלוף: לצערי זה ארך שנים אבל אני חושב שעכשיו אנחנו מוכנים.
אלי אלאלוף: אני חייב לציין את החברים שלי שנוכחים כאן, חברי הכנסת דב חנין, שולי מועלם ואילן גילאון.
אלי אלאלוף: אני שמח כי זאת פעם ראשונה שבוועדה שלנו נמצא נציג של השוק האירופי, הנספח הכלכלי סנדור צ'לוקובסקי.
אלי אלאלוף: כם, אני מבקש לעבור למנכ"ל ואחר כך יהיו לנו כמה הבהרות משפטיות שהיועצת המשפטית שלנו תציג.
יעל כהן-פארן: אדוני, אני צריכה לצאת.
יעל כהן-פארן: יש כנס שאני מארגנת.
אלי אלאלוף: יש סדר.
אלי אלאלוף: תנו לנושא הזה את החשיבות הנדרשת.
יעל כהן-פארן: דווקא, בגלל שאני נותנת לו חשיבות.
אלי אלאלוף: המנכ"ל, בבקשה.
<משה בר סימן טוב: אדוני היושב ראש, תודה רבה.
<משה בר סימן טוב: תודה לכולם.
<משה בר סימן טוב: אנחנו מבחינתנו ביום מרגש, אחרי הרבה מאוד עבודה שנעשתה במשרד תחת המנהיגות של השר עם החלטה להתמודד עם בעיה שעד היום שמנו אותה מחוץ ל-סקופ של מערכת הבריאות.
<משה בר סימן טוב: היינו רגילים להתמודד עם מיונים, עומסים, גירעונות, זיהומים ועם הרבה מאוד דברים, אבל לא הסתכלנו מתחת לפנס והיום אנחנו כן מתחילים להסתכל מתחת לפנס ולראות איך אנחנו מתעסקים באחד הדברים שמכתיבים בצורה הכי משמעותית את הבריאות של כולנו ואת איכות החיים של כולנו.
<משה בר סימן טוב: אם אנחנו נשאל למה אנחנו עושים את זה, זאת אחת הסיבות המרכזיות.
<משה בר סימן טוב: בכל שנה יש כ-10,000 אנשים שמתים כתוצאה מאורח חיים לא בריא, בעיקר בהיבטים של תזונה והשמנה.
<משה בר סימן טוב: אם אנחנו עושים קצת דריל דאון לנתונים, ולצערנו הנתונים היום אפילו יותר קשים ממה שאנחנו רואים.
<משה בר סימן טוב: אם אנחנו מסתכלים על ילדים בכיתה א', אחד מכל חמישה ילדים סובל מעודף משקל או השמנה.
<משה בר סימן טוב: שש שנים אחר כך, כשהם מגיעים לכיתה ז', זה כבר אחד משלושה ילדים, שזה משהו הרבה יותר חמור.
אלי אלאלוף: אני מזכיר שהמצגת תהיה אחר כך באתר של הוועדה.
<משה בר סימן טוב: אם אנחנו מסתכלים על שכבות סוציו אקונומיות חלשות, ותכף ניכנס לזה יותר לעומק, המצב יותר קשה.
<משה בר סימן טוב: כשאנחנו מגיעים למבוגרים, זה אחד מכל שני מבוגרים.
<משה בר סימן טוב: אם אנחנו מסתכלים על זה בפילוח סוציו אקונומי, אנחנו רואים שהשכבות החלשות – לצורך העניין יש כאן חלוקה לגברים ולנשים – האחד, שכבה סוציו אקונומית החלשה ביותר, ארבע היא השכבה הסוציו אקונומית היותר חזקה – אנחנו רואים שהשיעורים הם הרבה יותר גבוהים כאשר אנחנו מסתכלים על האוכלוסיות החלשות.
<משה בר סימן טוב: סיבוכי תזונה, כולם מכירים אבל בכל זאת חשוב לומר.
<משה בר סימן טוב: אנחנו לא מסתכלים על זה מההיבט שזאת בעיה אסטטית.
<משה בר סימן טוב: זאת בעיה בריאותית שדבר ראשון גורמת להרבה מאוד מחלות ממחלות קרדיו וסקולריות, דרך סוכרת, אי ספיקת כליות, בעיות אורתופדיות והרבה מאוד בעיות אחרות.
<משה בר סימן טוב: למה זה קורה ולמה המצב בישראל הוא כמו שהוא.
<משה בר סימן טוב: זה שקף אחד אבל יש כל מיני שקפים שבסוף מציבים את ישראל פחות או יותר בהובלה של הצריכה של סוכר בעולם.
<משה בר סימן טוב: אם אנחנו מסתכלים על בני הנוער בישראל, הם שיאנים בצריכה של משקאות קלים והנתונים האלה בסוף באים לידי ביטוי בשקף הזה.
<משה בר סימן טוב: ישראל היא שנייה – פרט למקסיקו – בתחלואה מסוכרת.
<משה בר סימן טוב: זה נתון חמור מאוד.
<משה בר סימן טוב: כשאנחנו מסתכלים על סוכרת, אנחנו רואים שעשרה אחוזים מהציבור בישראל חולה בסוכרת.
<משה בר סימן טוב: אבל אם אנחנו מפלחים את הנתונים האלה, זאת לא רק בעיה בריאותית או כלכלית אלא זאת בעיה חברתית.
<משה בר סימן טוב: אם אנחנו רואים שעשרה אחוזים הוא הממוצע, אנחנו רואים שהשכבות החזקות הן שבעה אחוזים והשכבות החלשות הן 25 אחוזים, השכבות החלשות שחולות בסוכרת.
<משה בר סימן טוב: זה עוד שקף שמפלח את זה לפי שכבות סוציו אקונומיות.
<משה בר סימן טוב: עוד ביטוי של הסוכרת.
<משה בר סימן טוב: יש לנו 1,300 קטיעות של אברים בשנה, כמעט כולן כתוצאה מסוכרת.
<משה בר סימן טוב: אנחנו יכולים להביא את הנתון.
<משה בר סימן טוב: בכל יום ארבעה אברים נקטעים כתוצאה מהדבר הזה וזאת פגיעה קשה באורח החיים של התושבים במדינה.
<משה בר סימן טוב: מלח שהוא אולי טיפה פחות מזוהה כמזיק אבל הוא מזיק מאוד ואם הגוף שלנו צריך כשלושה גרם מלח ביום והצריכה המרבית היא חמישה-שישה גרם ביום, אנחנו צורכים מעל לפי שניים מהצריכה המרבית המותרת, יותר מפי ארבע ממה שאנחנו צריכים.
<משה בר סימן טוב: זה מוביל ליתר לחץ דם, הרוצח השקט שמוביל למחלות קרדיו וסקולריות, אירועי לב, שבץ מוחי והרבה מאוד דברים אחרים.
<משה בר סימן טוב: להיבטים האלה יש גם השפעות כלכליות.
<משה בר סימן טוב: מערכת הבריאות – ויש לנו מערכת מצוינת – היא מאוד מאוד רזה מבחינת המשאבים שלה בהקשרים אחרים.
<משה בר סימן טוב: אנחנו יודעים שהיא סובלת מהפרעת אכילה אבל למערכת כל כך רזה אין את הפריבילגיה להוציא כל כך הרבה כסף על הוצאות עודפות, על אורח חיים לא בריא.
<משה בר סימן טוב: אם אנחנו עושים גם כאן דריל דאון, אנחנו רואים שאדם, ככל שה-BMI יותר גבוה, ככל שעודף המשקל עולה, ההשפעה הכלכלית על מערכת הבריאות היא יותר גבוהה.
<משה בר סימן טוב: אנחנו אמרנו שאנחנו עושים תכנית לאומית.
<משה בר סימן טוב: אנחנו היום מדברים כאן על סימון מזון אבל דיברנו גם כאן וגם בפורומים אחרים על צעדים אחרים שאנחנו עושים.
<משה בר סימן טוב: יש לנו את התכנית הלאומית "אפשרי בריא" שיזם אותה שר הבריאות בקדנציה הקודמת שלו במשרד.
<משה בר סימן טוב: זאת תכנית שעוסקת בהרבה מאוד זירות והצבנו לעצמנו יעדים כמותיים להתמודדות עם השמנה ותחלואה וגם כמה אנשים אוכלים יותר בריא ועוסקים יותר בפעילות גופנית.
<משה בר סימן טוב: אנחנו עובדים עם כולם.
<משה בר סימן טוב: אנחנו עובדים עם מערכת החינוך, דבר ראשון, ותכף אנחנו נפרט מה אנחנו עושים עם מערכת החינוך.
<משה בר סימן טוב: הם שותפים ממש חזקים שלנו בעניין הזה.
<משה בר סימן טוב: אנחנו עובדים עם הרשויות המקומיות, ערים מקדמות בריאות.
<משה בר סימן טוב: אנחנו מוציאים תקן למקומות עבודה, אנחנו עובדים עם משרדי ממשלה אחרים וגם התקשורת כגורם שמחולל את השיח הציבורי היא שותפה שלנו.
<משה בר סימן טוב: עם מערכת החינוך יש מהלך אסטרטגי שאנחנו עושים אתה.
<משה בר סימן טוב: יש החלטה שכל בתי הספר עד 2020 יהיו בתי ספר מקדמי בריאות.
<משה בר סימן טוב: בית ספר מקדם בריאות הוא בית ספר שמקפידים בו על התזונה, לא רק על תזונה בצהרון אלא גם איזה אוכל מביאים הילדים בבוקר, איך חוגגים יום הולדת ואיך הופכים את ההפסקות להפסקות פעילות בהן עושים כמה שיותר פעילות גופנית ומדברים על תזונה ועל אורח חיים בריא במהלך שגרת הלימודים.
<משה בר סימן טוב: אנחנו עובדים עם הרשויות המקומיות.
<משה בר סימן טוב: יש לנו תכנית נרחבת עם עיריית ירושלים, תכנית נרחבת שאנחנו מקדמים עם בקעה אל גרביה, ויש לנו את רשת ערים מקדמות בריאות.
<משה בר סימן טוב: יש לנו את "אפשרי בריא" בעבודה.
<משה בר סימן טוב: אנחנו מגדירים מהו תו תקן למקום עבודה.
<משה בר סימן טוב: שוב, אני מציין את הדברים האלה למרות שלא נדון בהם עכשיו כי זה לא בתקנות אבל הפעילות היא פעילות רחבה וכוללת שמתמודדת עם כל ההיבטים.
<משה בר סימן טוב: צריך להבין שיש כאן גם שינוי קונספט.
<משה בר סימן טוב: תמיד אמרנו לתושבים שהם צריכים לאכול פחות ולעשות יותר פעילות גופנית, הבריאות היא בידיים שלכם.
<משה בר סימן טוב: כך כולם אמרו את זה לכולם כל הזמן.
<משה בר סימן טוב: גילינו שהדבר הזה לא עובד.
<משה בר סימן טוב: גילינו שהפתרון להתמודדות עם השמנה הוא לא באמצעות פעילות גופנית, הוא גם באמצעות פעילות גופנית אבל דבר ראשון הוא באמצעות תזונה.
<משה בר סימן טוב: אומרים שמי שעוסק בספורט, שמונים אחוזים מהעיסוק בספורט מתחיל במטבח.
<משה בר סימן טוב: חדר הכושר הכי חשוב נמצא במטבח.
<משה בר סימן טוב: אני אומר את זה כי לפעמים יש ניסיונות - וגם קראתי בימים האחרונים – ואומרים תפסיקו להתעסק בתזונה, שאנשים יאכלו מה שהם רוצים, הם צריכים פשוט לעשות יותר ספורט.
<משה בר סימן טוב: אף בן אדם לא יכול להתמודד באמת עם תזונה לא בריאה באמצעות פעילות ספורטיבית.
<משה בר סימן טוב: את הדבר הזה צריך לומר ולנתץ את זה.
<משה בר סימן טוב: חשוב שאנשים יעשו ספורט, שילכו ושהמרחב העירוני יהיה כזה שמזמין אנשים לעשות פעילות גופנית כמה שיותר, אבל עדיין בלי תזונה לא נדע באמת להתמודד עם השפעות אורח החיים הלא בריא.
<משה בר סימן טוב: השר הקים את ועדת ההסדרה ובוועדת ההסדרה שיתפנו את הציבור בכל דרך אפשרית בכך שהיא הייתה פתוחה לציבור להעיר את הערותיו בכל הפלטפורמות – פייסבוק, אי-מיילים, קווי טלפון ודברים אחרים – דרך זה שהיא הייתה פתוחה לתקשורת באופן שוטף ועשינו קבוצות מיקוד והרבה מאוד דברים אחרים.
<משה בר סימן טוב: בדקנו גם מה הציבור חושב.
<משה בר סימן טוב: גם התייעצנו עם מומחים.
<משה בר סימן טוב: אני צריך לומר שבוועדה הזאת לקחו חלק כל המומחים המובילים בישראל אבל גם כל המומחים המובילים בעולם.
<משה בר סימן טוב: הגיעו אלינו במיוחד מכל העולם, אם זה מריון נסל, ארון ריבס, בארי פופקין, אנשים שהם אולי קצת אנונימיים ליושבים כאן, אבל הם מובילים את השיח על תזונה בעולם ומייעצים לממשלות.
<משה בר סימן טוב: גם אצלנו, הנביאים בעירנו, אם זה דן אריאלי, אייל וינטר, פרופסור איריס שי, פרופסור אורן שיבולת, דוקטור שירה זלבר, אנשים שהם באמת האנשים המובילים ביותר בעולם.
<משה בר סימן טוב: יש להם מחקרים פורצי דרך בכל המגזינים הנחשבים.
<משה בר סימן טוב: ההמלצות שלנו.
<משה בר סימן טוב: אנחנו עכשיו נדבר על סימון בחזית האריזה.
<משה בר סימן טוב: בהמשך נדבר על שיווק.
<משה בר סימן טוב: בסוף אנחנו רוצים להוביל לרפורמולציה.
<משה בר סימן טוב: המטרה של כל המהלכים שאנחנו עושים היא שהמזון בישראל ייוצר אחר.
<משה בר סימן טוב: אנחנו עושים את הסימונים האדומים אבל התקווה שלנו היא לא להיכנס לסופר ולראות שעשרים אחוזים או שלושים אחוזים מהסופר מסומן באדום.
<משה בר סימן טוב: התקווה שלנו – ולכן גם אנחנו נתנו זמן לתעשייה להיערך – היא שהיצרנים יורידו את כמויות הסוכר, יורידו את כמויות המלח ויורידו את כמויות השומן הרווי במזונות שלהם.
<משה בר סימן טוב: המהלכים שאנחנו רואים בשוקו כאשר יש שוקו בלי סוכר או כמעט בלי סוכר, דגני בוקר עם הרבה פחות סוכר, בעינינו הם מהלכים מבורכים ולשם אנחנו בסוף רוצים לכוון את העשייה.
<משה בר סימן טוב: מהי רפורמת המזון התזונתי.
<משה בר סימן טוב: אנחנו יודעים היום שאנשים לא באמת מסתכלים על מה שכתוב מאחורי האריזה או מי שמסתכל, מעט אנשים מסתכלים, מעט אנשים מבינים מה כתוב שם ובטח אם אתה רוצה להשוות בין שורה ארוכה של מוצרים, קשה לך לעשות את ההבחנה.
<משה בר סימן טוב: לכן אנחנו צריכים להנגיש את הסימון לציבור, שיהיה כמה שיותר ויזואלי ועם כמה שפחות צורך לחקור מאחור.
<משה בר סימן טוב: לכן אנחנו הופכים את זה לסימון בחזית האריזה כך שנגרום לציבור לבחור את הבחירה הבריאה, שהוא יראה מה לא בריא וידע להסיט את עצמו לדבר הבריא.
<משה בר סימן טוב: כחלק מהתהליך עשינו בדיקת ריאה.
<משה בר סימן טוב: ריאה היא רגולטורי אימפקט אססמנט.
<משה בר סימן טוב: זה נעשה במשרד בשיתוף עם אוניברסיטת תל אביב.
<משה בר סימן טוב: בדקנו מה באמת הפוטנציאל, מה התועלת הכלכלית מהדבר הזה והתועלת בחיי אדם.
<משה בר סימן טוב: ראינו שאנחנו בכל שנה, אם נשלים את המהלך הספציפי הזה שאנחנו מדברים עליו, לא המהלכים האחרים, אם זה יגרום לאנשים באמת לבחור יותר בריא, אנחנו נראה שינוי שיכול להוביל למניעת תמותה של עד אלפיים אנשים בשנה, עשרות אלפי אנשים אחרים שיהיו פחות חולים וכמובן נטל על מערכת הבריאות.
<משה בר סימן טוב: תחשבו מה זה 600 מיליון שקלים למערכת הבריאות שצריכה להתמודד עם האתגרים שיש לה.
<משה בר סימן טוב: אנחנו מדברים על תוספת של 400, של 500 מיליון שקלים לסל התרופות בשנה.
<משה בר סימן טוב: כאן אנחנו יכולים לפנות למערכת באמצעות ההתנהלות הנכונה, 600 מיליון שקלים שיוכלו להיות מופנים לכל הדברים המאוד חשובים שהמערכת הזאת צריכה להתמודד אתם בשנים הקרובות.
<משה בר סימן טוב: זה שקף שאני לא יודע להסביר אבל הוא נועד להראות דבר אחד.
<משה בר סימן טוב: יש כאן אנשים מומחים ממני ואם היושב ראש ייתן להם אחר כך הזדמנות, הם יוכלו להסביר.
<משה בר סימן טוב: זה שקף של פרופסור אירית שי.
דב חנין: בכל מקרה הוא נראה מפחיד.
<משה בר סימן טוב: להפך.
<משה בר סימן טוב: זה שקף שנראה אופטימי.
<משה בר סימן טוב: זה שקף שמראה שאם אנשים משנים את התזונה שלהם, התופעות, כפי שהן באות לידי ביטוי איך שנראים התאים שלנו, הן רברסביליות.
<מיקי חיימוביץ': אלה תאי שומן.
<משה בר סימן טוב: אלה תאי שומן.
<משה בר סימן טוב: תודה.
<משה בר סימן טוב: כלומר, אנחנו לא רק מונעים המשך הידרדרות של המצב.
אלי אלאלוף: אתה יכול למנות אותה כיועצת.
<משה בר סימן טוב: היא עוזרת לנו בהרבה דרכים.
<משה בר סימן טוב: שוב, מראה את זה גם השקף הבא שנדע להסביר אפילו פחות אבל גם כאן אנחנו רואים שיש נסיגה במאגרי השומן.
<משה בר סימן טוב: אגב, תופעה שאנחנו רואים, גוף האדם בנוי לשאת שומן סביב הבטן פחות או יותר.
<משה בר סימן טוב: זה המקום שבו אמור להיות שומן.
<משה בר סימן טוב: היום אנחנו רואים שגם אנשים רזים, אם הם נראים לנו רזים, לפעמים יש להם שומן במקומות בהם לא אמור להיות שומן.
<משה בר סימן טוב: כבד שומני, לב שומני, לבלב שומני.
<משה בר סימן טוב: הדברים האלה הם באמת הרסניים לגוף.
<משה בר סימן טוב: מה שרואים בשקף הזה זה שגם לב שומני, רמת השומן בו יכולה לרדת כתוצאה מזה שנשנה את אורח החיים.
<משה בר סימן טוב: איך ייראו הסימונים.
<משה בר סימן טוב: זאת הדרך בה הם ייראו גרפית.
<משה בר סימן טוב: אנחנו מקווים שלא יהיה שום מוצר שיהיו בו שני סימונים אדומים.
<משה בר סימן טוב: זה כמובן תלוי בתעשייה.
<משה בר סימן טוב: רמות סוכר, תכף נראה את הרמות.
<משה בר סימן טוב: אלה השלבים עליהם אנחנו מדברים.
<משה בר סימן טוב: אנחנו נתנו זמן לתעשייה להיערך.
<משה בר סימן טוב: אני אנצל את ההזדמנות כאן לומר שאנחנו לא באנו לאיזושהי מלחמה דון קישוטית עם התעשייה.
<משה בר סימן טוב: אנחנו באנו לחולל שינוי וברגע שראינו שיש נכונות מצד התעשייה לעשת את השינוי, מבחינתנו לתת לתעשייה זמן להיערך כדי לעשות רפורמולציה במוצרים ולהוריד את כמות הסוכר.
דב חנין: שלב 3 לא מופיע בתקנות.
דב חנין: יש לנו רק שני שלבים אצלנו.
דב חנין: רק הראשון והשני.
<נעה בן שבת: הוראת הקבע היא ההוראה.
<נעה בן שבת: יש שתי הוראות מעבר והוראת קבע בה התקנות נכנסות.
<משה בר סימן טוב: אם כן, ניתן מענה.
<משה בר סימן טוב: המטרה.
<משה בר סימן טוב: ראשית, אנחנו לא רוצים לראות את הסופר אדום מדי בשלבים הראשונים ואנחנו רוצים לתת זמן לתעשייה לעשות את הרפורמולציה, להוריד את רמות הסוכר, הנתרן והשומן הרווי.
<משה בר סימן טוב: מעבר לזה, מעבר לסימון בחזית האריזה, אנחנו גם החלטנו שהסימון מאחור יהיה יותר גדול.
<משה בר סימן טוב: אנחנו נבליט ונגדיל את הסימון של הקלוריות, השומן הרווי, הנתרן והסוכר ונוסיף גם סימון של סוכר בכפיות.
<משה בר סימן טוב: כלומר, היום אין חובת סימון של סוכר מאחור, יש חובת סימון של פחמימות, אבל עכשיו תהיה חובת סימון של סוכר ומעבר לכך, לצורך העניין, יהיה כתוב שיש במוצר מסוים 12 או עשרים גרם סוכר במאה גרם, יהיה כתוב שעשרים גרם הם בעצם חמש כפיות סוכר.
<משה בר סימן טוב: כלומר, אנשים גם יוכלו לתרגם את זה לערכים שהם יותר אינטואיטיביים להבנה.
<משה בר סימן טוב: כך ייראה הסימון החדש מאחור, יותר גדול ויותר בולט.
<משה בר סימן טוב: כאמור, גם סימון של כפיות.
<משה בר סימן טוב: זה סיכום של הנתונים שהראינו בהתחלה, למה הרפורמה חשובה.
<משה בר סימן טוב: דיברנו על זה לאורך כל הדרך אבל רצינו שזה יהיה באיזושהי הבלטה.
<משה בר סימן טוב: אני רוצה להודות, ראשית, לשר שמינה את הוועדה ושם את הנושא הזה בראש האג'נדה והוביל את השיח הציבורי.
<משה בר סימן טוב: שנית, להודות לכל חברי הוועדה שהיו שותפים ולכל המומחים שהגיעו ולשיח הציבורי הזה שנוצר.
<משה בר סימן טוב: גם לך יושב ראש הוועדה לוועדה שלך שנתתם לנו רוח גבית חשובה לאורך כל הדרך ואנחנו בהחלט נרגשים מהיום הזה.
יעקב ליצמן: אדוני היושב ראש, מילה.
יעקב ליצמן: אני לבד ביקרתי ואני מסייר במפעלים שמשנים את הרכב האוכל ומורידים שומן, מלח וסוכר.
יעקב ליצמן: אני חייב לומר לכם שטעמתי כמה מוצרים – לא אומר אילו – בכמה מקומות ולא מרגישים בהבדל בטעם.
יעקב ליצמן: זה יתרון גדול שמי שרגיל, שאומר שהוא רגיל, אפשר להתרגל אחרת.
אלי אלאלוף: חברת הכנסת יעל כהן פארן.
יעל כהן-פארן: אני מאוד מודה לאדוני.
יעל כהן-פארן: יש לי כנס בנושא מאוד חשוב עם המועצה התעשייתית במפרץ חיפה ואני יודעת שמשרד הבריאות הביע התנגדות.
אלי אלאלוף: חברת הכנסת מירב בן ארי, ברוכה הבאה.
יעל כהן-פארן: אני באמת רוצה לברך את השר ואת המנכ"ל.
יעל כהן-פארן: זה לא טריביאלי.
יעל כהן-פארן: הם באמת עסקו בנושא כל כך מורכב וחשוב.
יעל כהן-פארן: תכניסו את המהלך הזה, תכניסו את משרד הבריאות למהלך שהוא מתבקש כמובן אבל עדיין זה לא טריביאלי ואני מאוד מברכת.
יעל כהן-פארן: ההצהרות כאן והאמירות הן חשובות.
יעל כהן-פארן: הרי ברור שהתזונה שלנו, אתם יודעים, יש את האמירה שהאדם הוא מה שהוא אוכל, אתה מה שאתה אוכל, ואנחנו היום חיים בחברה שלא אוכלת בריא.
יעל כהן-פארן: בואו נודה על האמת.
יעל כהן-פארן: זה המצב של החברה שלנו.
יעל כהן-פארן: הילדים שלנו.
יעל כהן-פארן: המספרים שהראית על הסוכרת, במיוחד בשכבות החלשות.
יעל כהן-פארן: היום אוכל בריא הוא יקר, הוא יקר יותר.
יעל כהן-פארן: אם זה לחם מלא, אם זה אורז מלא, כל דבר, אתה משווה את הריק והמלא ואתה רואה שהמלא הוא פי שתיים.
יעל כהן-פארן: נשאלת השאלה, וגם לשם צריך להגיע, כי הסימון הוא שלב ראשון ומשמעותי, לסמן את המזונות ומה הרכיבים שלהם כדי שאנשים ידעו שהם אוכלים משהו לא בריא.
יעל כהן-פארן: וכמו שאמרת, בהמשך לעשות רפורמולציה, אבל באמת לדעתי צריך גם להיכנס לעניינים של המחירים ושל שינוי.
יעל כהן-פארן: הרי למדינת ישראל יש כלים כמו סובסידיה שהיא מפעילה והגבלת מחירים.
יעל כהן-פארן: היום יש פיקוח על השמנת 38 אחוזים.
יעל כהן-פארן: פיקוח על מחירים.
יעל כהן-פארן: פיקוח על מחיר של שמנת 38 אחוזים, אני לא מבינה למה לפקח על הדבר הזה.
יעל כהן-פארן: צריך לאסור על שיווק מוצר כזה.
יעל כהן-פארן: בסדר, אולי הגזמתי קצת, אבל באמת זה מוצר פשוט לא בריא.
אלי אלאלוף: פיקוח מחיר.
יעל כהן-פארן: פיקוח מחיר מרבי.
יעל כהן-פארן: גילו שמישהו עושה בוננזה על ה-38 אחוזים.
יעל כהן-פארן: אני חושבת שצריך להכניס את היד ואת כלי המדיניות גם לשם וזה הצעד הבא.
יעל כהן-פארן: לגבי הצעד הזה של הסימון.
יעל כהן-פארן: יש לי גם ביקורת.
יעל כהן-פארן: עומד לפני מסמך של בכירים מהמערכת הרפואית הציבורית, הסתדרות הרופאים, איגוד הרופאים לבריאות הציבור והפורום לתזונה בת קיימא.
<קריאה: הם מתנגדים?
יעל כהן-פארן: הביקורת שלהם – ואני חושבת שהיא מוצדקת – ואני שואלת אתכם מדוע זמן המעבר הוא כל כך ארוך.
יעל כהן-פארן: מדובר על שלוש שנים כאשר בפועל אנשים לא יראו שהמזון לא בריא.
יעל כהן-פארן: יש כאן אפילו איזושהי הטעיה כי יתחילו לסמן מזון, אנשים יתרגלו לסימון של המזון והמזונות שמאוד לא בריאים לא יסומנו ואז הם יגידו שזה בריא, אני יכול לאכול את זה.
יעקב ליצמן: אני אשיב לך על כך.
יעקב ליצמן: שולי שאלה אותי לגבי היעד ואמרתי מרץ 2018.
יעקב ליצמן: אני אופטימי אבל אני הקול הבודד במשרד הבריאות שחושב שאפשר להגיע לזה כי זאת עבודה רבה.
יעקב ליצמן: יהיו לכם הרבה דיונים כאן
יעקב ליצמן: ואת תבואי אלי אחר כך ותשאלי איך אמרתי מרץ ואיך זה יוכל לפעול.
יעל כהן-פארן: שלוש שנים, 18 חודשים ועוד 18 חודשים.
אלי אלאלוף: אנחנו לא נהיה בכנסת.
יעל כהן-פארן: אולי לא נהיה בכנסת ואז זה עוד יותר מדאיג אותי.
יעל כהן-פארן: מי ישמור על בריאות הציבור?
אלי אלאלוף: אנחנו לא מתחילים שום דבר שלא מסיימים בקדנציה הזאת.
יעל כהן-פארן: אני חוששת לגבי שלוש השנים האלה.
יעל כהן-פארן: נכון שיש תהליך שרוצים לגרום לרפורמולציה ושינוי הרכב המוצרים אבל מה לעשות, צריך לשים על השולחן שיש כאן הרבה מאוד מוצרים שעדיין ייכנסו ללא סימון והם מאוד לא בריאים בשלוש השנים הראשונות לתחולת התקנות.
יעל כהן-פארן: אני מאוד חוששת, כי אתה יודע, בסופו של דבר אלוהים הוא בפרטים הקטנים, כמו שאומרים.
יעל כהן-פארן: אני חושבת שצריך לשים לב לפרטים הקטנים וצריך להתייחס לפרט הזה כי אני חושבת שאנחנו לא מספיק מגינים על האינטרס הציבורי כאן.
אלי אלאלוף: אני מבקש מהיועצת המשפטית שלנו לתת לנו כמה הבהרות לפני שנפתח את הדיון.
<נעה בן שבת: רק לגבי מועד הכניסה לתוקף.
<נעה בן שבת: קביעת מועד כניסה לתוקף של הוראות סימון מזון ארוז מראש והוא אומר שככלל הוראות הסימון ייכנסו לתוקף רק שנתיים אחרי המועד שהן נקבעו אלא אם כן המאסדר יקבע אחרת, מסיבות שמפורטות באותו חוק וכמובן בהתייעצות עם ועדה מייעצת.
<נעה בן שבת: אני מבינה שהמשרד כבר פנה לפני כמה חודשים להקים את הוועדה המייעצת הזאת ולהתייעץ אתה.
<נעה בן שבת: רציתי לוודא שהתהליך הזה מתקדם.
<משה בר סימן טוב: פרופסור איתמר גרוטו מונה על ידי השר לוועדה המייעצת ואנחנו מחכים לדיון.
<איתמר גרוטו: שר הכלכלה אמור לחתום השבוע על כתב המינוי ואז מיד נתכנס לדיונים.
<איתמר גרוטו: יש לנו שלושים ימים.
אלי אלאלוף: אנחנו כוועדה נעשה הכול לעמוד במרץ 2018.
אלי אלאלוף: כל מה שלפני כן, אנחנו נעשה בלוח זמנים הכי צפוף שיכול להיות כדי שזה ייכנס.
אלי אלאלוף: אסור לבזבז יום אחד כשזה נוגע לבריאות שלנו.
יעל כהן-פארן: בזה אני מסכימה אתך.
אלי אלאלוף: חברי הכנסת, יש כאן שני אנשים שאף פעם לא הופיעו בוועדה והפעם אני לוקח את הזכות והסמכות שיש לי לבקש מהם לדבר.
אלי אלאלוף: נתחיל בנציג הכלכלי של השוק האירופי, מר סנדור צ'לקובסקי.
אלי אלאלוף: אחריו העיתונאית המפורסמת מיקי חיימוביץ' שמלחמתה למען התזונה הנכונה ידועה.
<סנדור צ'לקובסקי: שלום.
<סנדור צ'לקובסקי: תודה רבה.
<סנדור צ'לקובסקי: בוקר טוב.
<סנדור צ'לקובסקי: זאת כל העברית שלי.
<סנדור צ'לקובסקי: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) תודה רבה לכם, תודה רבה לך אדוני היו"ר על קיומו של הדיון היום ועל כך שהוזמנתי לקחת בו חלק.
<סנדור צ'לקובסקי: אדבר בקצרה ואומר רק מספר הערות מנקודת מבטו של האיחוד האירופי, השותף הגדול שלכם בייצוא ויבוא של מוצרי מזון.
<סנדור צ'לקובסקי: נמצא איתי כאן גם פרנצ'סקו, שהוא נציגה של איטליה שהיא למעשה אחת מיצואניות המזון הגדולות לישראל.
<סנדור צ'לקובסקי: נקודה אחת שאני רוצה לציין, על מנת למקם את נושא הדיון הזה בהקשר הבינלאומי.
<סנדור צ'לקובסקי: תחום ייצוא מוצרי המזון על ידי האיחוד האירופי נמצא בעלייה.
<סנדור צ'לקובסקי: בשנת 2016 נושא הייצוא הגיע לשיאו, למרות העובדה שהיום אנחנו לא יכולים לייצא יותר לרוסיה מסיבות פוליטיות, שהרי הוטלו עליה סנקציות כלכליות לאחר הסיפוח הבלתי חוקי של האי קרים.
<סנדור צ'לקובסקי: למרות כל זאת, הסחר במוצרי המזון האירופי מעולם לא היה טוב יותר כפי שהיה בשנת 2016 והמגמה הזאת ממשיכה גם בשנת 2017.
<סנדור צ'לקובסקי: בהקשר זה רציתי גם לציין, שאנו מאוד מעוניינים לסחור גם במוצרי השוק הישראלי ואין לנו בעיה עם זה מאחר וקיימת דרישה בינלאומי למוצרי המזון.
<סנדור צ'לקובסקי: כמובן שאנו רואים זאת כאינטרס כלכלי, אבל אנו מסכימים שישראל היא שותפה קבועה למסחר עם האיחוד האירופי ו- 20 המדינות החברות בו.
<סנדור צ'לקובסקי: רק ביום שישי האחרון, השתתפתי בכנס מאוד מעניין באוניברסיטת תל-אביב, בנושא סחר משותף וניהול סיכונים בין האיחוד האירופי לישראל, הן בתחום המזון והן בתחום כימיקלים ואיכות הסביבה.
<סנדור צ'לקובסקי: לצורך דוגמא, השגריר שלנו שלח מכתב למר בר סימן טוב על כך שהגענו לידי הסדר בתחום בקרת כימיקלים, שהוא נושא שנכנס לאיחוד האירופי בשנת 2006 אשר פועל כדי להבטיח שלא יהיה שום חומר רעיל במוצרים שאנו משתמשים בחיי היום יום שלנו.
<סנדור צ'לקובסקי: למשל, אתם צריכים להיות בטוחים שבאותו גן משחקים שהילדים שלנו הולכים אליו, המתקנים שם צבועים בצבע שמכיל חומרים רעילים, דבר שמזיק לבריאות הילדים.
<סנדור צ'לקובסקי: אנחנו המלצנו בפני הרשויות בישראל, לאמץ את השיטה על בקרת הכימיקלים, שיטה בסטנדרט עולמי.
<סנדור צ'לקובסקי: יש עוד הרבה דוגמאות שאני יכול להביא כאן, בתחום שיתוף הפעולה והסכמות בנושאים ושיטות פעולה שהן באמת מצויינות ואנו לגמרי פתוחים ומוכנים לשתף את הידע והנסיון שלנו.
<סנדור צ'לקובסקי: לאחרונה נערך סקר ע"י סוכנות בלומברג בנושא הבריאות העולמית, עם השאלה אלו הן המדינות הבריאות ביותר בעולם?
<סנדור צ'לקובסקי: 5 מתוך 10 המדינות הבריאות ביותר, הן אירופאיות.
<סנדור צ'לקובסקי: זה כלל את המזון, מערכת הבריאות ואורח החיים.
<סנדור צ'לקובסקי: לכן אני אומר, שלדעתי יש לנו מספיק נסיון וידע באיחוד האירופי כדי לשתף אותו עם מדינות אחרות במידת הצורך.
<סנדור צ'לקובסקי: כמו כן יש לנו גם תקנות נוקשות בכל הקשור להגנה על הציבור ואבטחת מידע וכן בשיתוף כל המידע על החומרים הנמצאים בתוך מוצרי המזון, שזה מאוד חשוב.
<סנדור צ'לקובסקי: דבר שהוא לא פחות חשוב, זה נושא המאבק בעודף המשקל ועידוד לפעילות גופנית ואורח חיים בריא יותר, כמו גם שיתוף מידע בכל הקשור לחינוך הילדים והמבוגרים לנושאים החשובים האלה.
<סנדור צ'לקובסקי: אנו תומכים במאמציה של ממשלת ישראל, בהתחייבות לקידום נושאים אלה.
<סנדור צ'לקובסקי: כמובן שאנחנו לא מתנגדים לדברים האלה, ההיפך הוא הנכון, אבל אנחנו חושבים שהשיטות שבהן בחרתם, הן לא השיטות הטובות ביותר.
<סנדור צ'לקובסקי: לצערנו, לקחתם כדוגמא שיטה שהיא מאוד קיצונית לכשעצמה וכאן היא הפכה לקיצונית אף יותר, זאת ע"י הדבקת תוויות על גבי המוצרים ומנסיוננו השיטה הזאת לא יעילה.
יעקב ליצמן: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) כשאתה מדורג כאחד הגרועים בעולם, אתה צריך לנקוט בשיטות קיצוניות אחרת לא תוכל להגיע לדרוג טוב יותר.
<סנדור צ'לקובסקי: לא, ישראל היא לא אחד הגרועים בעולם.
יעקב ליצמן: היא נמצאת במקום השישי בתחום עודף המשקל, בטוח שהיא אחד מהגרועים.
<סנדור צ'לקובסקי: אבל בישראל לוקחים בחשבון גם את הכלכלה היציבה והתנאים - - -
יעקב ליצמן: אני לא מתעניין בכלכלה, זה לא מתפקידי, אני לא שר הכלכלה אלא שר הבריאות והתפקיד שלי הוא בריאות ובתחום הבריאות אנחנו בין הגרועים ולכן עלינו לעשות דברים קיצוניים.
<סנדור צ'לקובסקי: נכון, אבל אני חושב שאתם צריכים לעשות דברים קצת אחרת.
<סנדור צ'לקובסקי: אתם מדביקים על מוצרי המזון תוויות האומרות מה המזון הזה מכיל וזה נמדד בכפית, דבר שלא שניתן להסתמך עליו מבחינה מדעית, מה המשמעות מבחינת כמויות ומידות.
<סנדור צ'לקובסקי: דבר נוסף, שייקח אותנו שוב לנושא הכלכלה.
<סנדור צ'לקובסקי: שיטת ההתוויה הזאת, הפרופורציה הזאת של המזון, יכולה להוות מעמסה על יצרני ויצואני המזון מהמזרח דבר שיכול להשפיע על שני דברים: האחד, היצואנים האלה לא ירצו לבוא לכאן יותר זה יותר מידי יקר עבורם ולפי זה גם מחירי המוצרים יעלו, דבר שיביא את הצרכנים לפנות למוצרים הזולים יותר, שיכול להיות גם באיכות נמוכה יותר.
<סנדור צ'לקובסקי: דבר נוסף שיכולה להיות עליו השפעה שלילית, יהיו לכם פחות מוצרי מזון אירופאי מיובא דבר שיצמצם לצרכנים שלכם את חופש הבחירה.