GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שלומי מור: אנחנו המשכנו לקבל פניות מארגון נפגעי העבודה שכן ביקש מאיתנו לקדם לכול הפחות את החלק שעוסק באלמנות ובביטוח חיים לאלמנות, ובדעתנו לקדם בשנית תיקון, בתקווה שהפעם ועדת שרים כן תאשר אותו, הממשלה כן תאשר אותו כדי שלפחות החלק שעוסק באלמנות כן יוכל לצאת לפועל, אבל שוב, אני מדבר על תיקון חקיקה כרגע שרק לאחריו ניתן יהיה להתקין את התקנות.
<שלומי מור: התקנות שלעצמן כמו שאני אומר, לא כול כך רלוונטיות כי לא ניתן ממילא לבטח בביטוח סיעודי קולקטיבי.
אלי אלאלוף: אנחנו דנו בזה.
אלי אלאלוף: אם זה לא יוצא מבחינת הצעת חוק ממשלתית, אני אוכל לשקול הצעת חוק פרטית בעניין הזה עם מספר חברים.
אלי אלאלוף: כול מה שקשור לאלמנות כדאי שנהיה רגישים.
אלי אלאלוף: אחרון, חוק הביטוח לאומי תיקון 161.
<שלומי מור: כן אדוני, זה התיקון שעוסק בהגבלת שכר טרחת עורכי דין וחברות למימוש זכויות ככול שהן עוסקות בתביעות נגד המוסד לביטוח לאומי על פי מה שפורט - - -
אלי אלאלוף: זה חוק שהעברנו פה.
אלי אלאלוף: זה עוד לא מיושם.
<שלומי מור: לא, החוק שלעצמו מיושם אדוני, באופן מלא.
אלי אלאלוף: כולל פיקוח שלכם?
<שלומי מור: אנחנו לא אמורים לפקח, אדוני.
אלי אלאלוף: אז מי מפקח?
<שלומי מור: אין מפקח על פי החוק הזה.
<נעה בן שבת: מי שנתבע יכול להתגונן בפני התביעה, יכול לדרוש החזרה של סכום עודף שנגבה ממנו?
אלי אלאלוף: לא אמרנו אז בחוק שפורסם באתר של הביטוח לאומי וכו'?
<שלומי מור: נכון, אדוני זוכר נכון, והחוק קובע שהביטוח הלאומי יפרסם דף מידע שמפרט את עיקרי החוק כי הוא די מסובך, ושתהיה חובה שדף המידע הזה יצורף לכול הסכם בין עורך דין ללקוח.
<שלומי מור: דף המידע, אדוני, פורסם תוך חודשיים מפרסום החוק.
<שלומי מור: הוא נמצא באתר.
<שלומי מור: הוא מחייב גם היום על פי החוק כול עורך דין ולכול הסכם מצרפים היום את הדף הזה.
<שלומי מור: לא על זה אנחנו מדברים.
<שלומי מור: זה יושם מזמן, אלא שהחוק קבע שהשר יקבע בתקנות את פרטי המידע שיופיעו באותו דף מידע וכן כללים לגבי הסכם ההתקשרות בין עורכי דין לבין המבוטחים.
<שלומי מור: התקנות האלה לא עודכנו ממספר טעמים.
<שלומי מור: ראשית, אדוני יודע, יש כמה עתירות תלויות ועומדות בכלל כנגד החוק הזה, מה שמעורר את השאלה האם זו העת להתקין את התקנות האלה.
<שלומי מור: דבר שני, מבחינה מהותית כפי שאמרתי, דף המידע כבר נמצא באתר, כך שמבחינה מהותית אין פגיעה באיש ועורכי הדין היום מחויבים לצרף את הדף הזה, אז מהותית בשטח החוק מיושם.
אלי אלאלוף: והמשרדים גם?
<שלומי מור: מי שלא עושה את זה, זו ממש עבירה על הוראות החוק המפורשות הללו.
אלי אלאלוף: אבל היות ואין פיקוח על זה, מי מפקח עליהם?
<שלומי מור: החוק לא קבע למעשה מי מפקח וגם התקנות לא, אבל להבנתי עורך דין שלא יעמוד בזה, זו גם עבירה אתית ויכול להיות שיש פה עילת תביעה של המבוטח כנגדו.
אלי אלאלוף: אתה יודע, אתמול הייתה שיחת חולין ואז מישהו אמר לי, אבל החברה הזאת זו עמותה.
אלי אלאלוף: על קבלת רישיון לנכה לקחו 5,000 שקל.
אלי אלאלוף: לא אגיד את השם כי כולנו יודעים.
אלי אלאלוף: כדי לקבל רישיון לנכה, שזה רק קשור למשרד התחבורה, שאין שום הצדקה לשלם 5,000 שקל.
אלי אלאלוף: זה לא רישיון, זה חנייה לנכה.
<נעה בן שבת: הוראות החוק הוגבלו לנושא הביטוח הלאומי וגמלאות אחרות שהמוסד לביטוח לאומי משלם.
<נעה בן שבת: זה לא מעבר לכך.
<נעה בן שבת: אתה אמרת, לא העת לא מתאימה לכך.
<נעה בן שבת: אמרת שיש תביעות.
<שלומי מור: אמרתי שיש עתירות תלויות ועומדות, שעיקר הטיעון בהן זה פגיעה בחופש העיסוק.
<נעה בן שבת: למרות שהבנתי שהפנו להגיש בקשות לשרת המשפטים בנושא הזה.
<נעה בן שבת: לא נראה שההליך המשפטי הולך לכיוון הזה.
<נעה בן שבת: אני לא יודעת האם זה משהו שהוא צריך לעצור את התקנת התקנות ולא ברור מה הקשר בין הדברים האלה לבין התקנת התקנות.
<שלומי מור: אני מצרף את זה למספר נימוקים שאני מדבר עליהם אגב התקנת התקנות האלה.
<שלומי מור: בעצה אחת, ושי אולי ירחיב, עם משרד המשפטים, נדמה לנו שהטוב אולי יהיה להתקין תקנות אבל שבעצם חוזרות על עיקרי הדברים שאומר החוק וזאת כדי לפתור איזושהי קושיה משפטית שגם העלתה היועצת המשפטית של הוועדה, שלפיה לכאורה התקנות אמורות להחליף את מה שכתוב בחוק, אחרת כאילו אולי ייווצר איזשהו ואקום.
אלי אלאלוף: אבל אני נשאר תקוע במחשבה שאין פיקוח עליהם.
אלי אלאלוף: בבקשה, שי.
<שי סומך: שני דברים.
<שי סומך: קודם כול אולי לגבי הפיקוח.
<שי סומך: אז קודם כול זה עניין צרכני, אבל מה שכן הוספנו בחוק וגם הייתה יוזמה שלנו כמשרד משפטים, שיש סיוע משפטי חינם בלי מבחן כלכלי לכול לקוח שרוצה להתלונן.
<שי סומך: זה דבר שחשוב לדעת.
אלי אלאלוף: הסיוע המשפטי מפרסם את עצמו קצת?
אלי אלאלוף: לא שמתם לב?
אלי אלאלוף: אני לא שמתי לב.
<נעה בן שבת: לדעתי לא.
<שי סומך: זו באמת שאלה.
אלי אלאלוף: וזה שירות אדיר אבל לא הרבה יודעים עליו, חוץ מהעבריינים הגדולים.
<שי סומך: שלומי, בדף המידע כתוב שיש סיוע משפטי בחינם?
<שלומי מור: כתוב וזה גם בחוק כתוב.
<שלומי מור: זה מופיע באופן מודגש בתחילת הדף.
<שלומי מור: אם אדוני ירצה, אני אעביר לך.
<שלומי מור: בתחילת דף המידע מודגש: לידיעתך, אתה יכול לקבל שירותי יעוץ והכוונה לוועדות רפואיות בחינם, וכמו כן אם ברצונך לערער על החלטות ביטוח לאומי, אתה יכול לקבל ייצוג וסיוע משפטי חינם מלשכות הסיוע המשפטי.
<שלומי מור: זה בדף המידע, בתחילתו, וזה בחוק מופיע, מחייב, וזה מצורף לכול הסכם.
<שי סומך: דבר נוסף, אם עורך דין או חברה למימוש זכויות לא מצרפת את דף המידע, אז התקרה יורדת ב-15%, זאת אומרת זה בעצם העונש שלה, שהיא יכולה לגבות פחות כספים ממה שהחוק מאפשר.
אלי אלאלוף: לא יודע, אני נשאר תחת רושם שכול התמימים שהולכים לשם, "אוכלים אותה".
אלי אלאלוף: איפה ה-800 שקל לפתיחת תיק ואחר כך האחוזים, 11 פסיק משהו וכו'?
אלי אלאלוף: אנשים משתוללים.
אלי אלאלוף: כמה שאתה תם, אתה חוטף.
<רות פרמינגר: רותי פרמינגר.
<רות פרמינגר: רציתי להגיד בנושא הזה, אני הייתי בדיונים על החקיקה ואחד הדברים שאמרנו זה באמת ההנגשה של השירות הזה לאנשים שצריכים אותו, אבל כשאתם אומרים שיש אגף שיכול לעזור ולסייע בתביעות, אני רק רוצה להגיד שאני אישית ניסיתי להתקשר.
<רות פרמינגר: זה מאוד קשה להגיע אליהם.
<רות פרמינגר: דוחים אותך בדחיות שונות ומשונות בנושאים של המועדים של הדחייה ולכן הדבר הזה לכאורה אולי על הכתב הוא איזה שירות שהוא קיים, אבל בפועל אם תשאלו את האנשים שזקוקים לשירות הזה, אנשים מעט מאוד מקבלים.
<רות פרמינגר: זה אולי לדיון פעם.
<שלומי מור: רות, ראשית אני מציע שאם אנחנו מקיימים דיון על לשכה לסיוע משפטי, שהם יהיו פה, אבל אני חייב לומר שבהקשר של המוסד לביטוח לאומי זה אחד מהמקרים הבודדים שבהם בן אדם לא נדרש לעמוד במבחן הכנסות והוא זכאי לשירות הזה בחינם ככול שיש עילת תביעה מתאימה נגד המוסד לביטוח לאומי.
<רות פרמינגר: שלומי, אני מקבלת את מה שאתה אומר, אבל הם לא נגישים.
<רות פרמינגר: הם לא מצליחים להגיע לשם.
<רות פרמינגר: זו הבעיה הכי גדולה.
<נעה בן שבת: אפשר לשאול מתי אתם אמורים להביא את התקנות?
<נעה בן שבת: עכשיו אנחנו לא מדברים על התוכן של התקנות.
<נעה בן שבת: הביאו את התקנות.
<נעה בן שבת: גם יש שם התייחסות של שפות וצורת הסכם ודברים כאלה.
<נעה בן שבת: מתי אתם צפויים להביא אותם?
<שלומי מור: ככול שלא יהיה תיקון שלפיו הסמכות תהפוך מסמכות חובה לסמכות רשות, אזי אנחנו מקווים שבתחילת המושב הבא כבר נוכל.
<רות פרמינגר: סליחה, אני רוצה להגיד בנושא של תקנות אחרות, אם יורשה לי שנייה מזמן הוועדה.
<רות פרמינגר: אני רוצה להזכיר, עכשיו אני מדברת בכובע של מייצגת את דיירי הדיור המוגן.
<רות פרמינגר: בשנת 2012 הסתיימה חקיקה אחרי תשע שנים של חוק הדיור המוגן.
<רות פרמינגר: שמונה סטים של תקנות מ-2012 מחכים לאישורים השונים של המשרדים, כמובן בהובלה של משרד הרווחה שאני מכירה ומעריכה את העבודה שלהם, אבל מ-2012 לא תוקנות התקנות.
<רות פרמינגר: הבעיה הגדולה והעיקרית היא שהממונה שיש לנו מתוקף החוק הזה, היא לא יכולה להפעיל סנקציות שהיא יכולה להפעיל, והיא תוכל להפעיל אותן רק כשיהיו התקנות.
<רות פרמינגר: אני ממש מבקשת את אדוני, בנחרצות, שאנחנו רואים ויישר כוח על כך, להביא את זה גם לדיון הזה.
<רות פרמינגר: יש תקנות שכבר פורסמו, אבל יש תקנות שממתינות במשרד המשפטים.
<רות פרמינגר: הם מחכים וזו אוכלוסייה מאוד מיוחדת.
<רות פרמינגר: זו אוכלוסייה שמסתיימת ונגמרת מן העולם והיא לא מקבלת את מה שמגיע לה.
<רות פרמינגר: אנא ממך את תשומת לב הוועדה.
אלי אלאלוף: אני מוכן לקבל את כול המילים שלה.
אלי אלאלוף: אתם יכולים לטפל בזה?
אלי אלאלוף: החוק עבר לפני כמה זמן?
<רות פרמינגר: 2012 אחרי תשע שנות חקיקה.
<נועם פליק: אני רק אעדכן שהתחילה - - - היא ב-2015 נכנסה לתוקפה.
<נועם פליק: אני יכול לעדכן, זה לא היה ברשימה שהוצגה בפנינו.
<נועם פליק: אני יכול לעדכן את הוועדה בכתב.
אלי אלאלוף: אני רוצה להודות לכם על לקיחת האחריות גם כשזה לא נעים, שלכם באמת היועצים המשפטיים של משרד העבודה והרווחה והשירותים החברתיים ובאמת גם כן לשירות התעסוקה ולמתאם של נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות ולכול מי שהשתתף.
אלי אלאלוף: אנחנו נמשיך בדיונים באווירה יותר ויותר טובה, אז אנחנו נראה שהדברים מסתדרים.
נורית קורן: היום ה-25 ביולי, ב' באב התשע"ז, השעה 14:34.
נורית קורן: היום אנחנו בוועדת המשנה לעניין הרפורמה בבריאות הנפש.
נורית קורן: אני צריכה להתנצל שעד עכשיו לא היה תאריך לדיון וכל פעם זה נדחה.
נורית קורן: והנה אנחנו פה ואנחנו יכולים לומר שהרפורמה כבר שנתיים התגלגלה לתוך קופות החולים ואנחנו עדיין בעצם לא קיימנו דיון מה קרה ומה צריך וגם היכן עומדים התורים, המתמחים, יש לנו הרבה דברים.
נורית קורן: היום אנחנו דווקא עוסקים בנושא של המגזר הערבי: המתמחים במגזר, המחסור בכוח האדם הרפואי במגזר הערבי.
נורית קורן: אז אנחנו יודעים שחסרים מתמחים בכלל בבריאות הנפש, ויש לנו תשובה של משרד הבריאות.
נורית קורן: יש לנו פה נציג של משרד הבריאות?
<גבי פרץ: יש.
נורית קורן: אז בוא, תן לנו קצת סקירה, אם אתה יכול, מה קרה בשנה האחרונה, אם אתה יודע לתת לנו.
נורית קורן: התחום שלך זה רק המתמחים או בכלל בריאות הנפש?
<גבי פרץ: אני הפסיכולוג הארצי.
<גבי פרץ: אני אחראי על הפסיכולוגים, לא רק על המתמחים.
<גבי פרץ: נתחיל מהדבר היותר פשוט.
<גבי פרץ: כל מתמחה ערבי שנקלט לא נאלץ להמתין והתחיל התמחות, שזה ה - - -
נורית קורן: שהוא התמחה איפה?
נורית קורן: במרכזים של משרד הבריאות, או בקופות החולים או בבית החולים?
<גבי פרץ: כל פסיכולוג שמסיים תואר שני נכנס לרשימת ההמתנה להתמחות.
<גבי פרץ: רשימת ההמתנה כוללת היום 350 ממתינים.
<גבי פרץ: סטודנט ערבי שסיים את לימודיו ורוצה להתחיל התמחות במגזר הערבי לא המתין להתמחות ונקלט מיד להתמחות.
<גבי פרץ: זה המהלך המיידי שאנחנו יכולנו לעשות עכשיו.
נורית קורן: כן אני ראיתי גם שהיה איזה שהוא מכתב, זה אולי המכתב של ד"ר בר-אל שבעצם היו 24 מתמחים בשנה שעברה והשנה הקציתם עוד.
<גבי פרץ: ב-2016 24, ב-2017 עד עכשיו יש כבר 26.
<גבי פרץ: לפסיכולוגים מהחברה הערבית אנחנו נותנים קדימות בכניסה להתמחות, הם לא מחכים.
<גבי פרץ: יותר מזה, אתמול אושר על-ידי המנכ"ל שאם יגיע מתמחה ערבי למקום שכבר עבר את ההקצאה שלו, נוכל לתת לו הקצאה אישית לטובת אותו אחד שייתן שירות למגזר הערבי.
<גבי פרץ: זה פתרון בטווח המיידי.
<גבי פרץ: לטווח הרחוק זה קצת יותר קשה.
<גבי פרץ: יש כמה פעולות שנעשו.
<גבי פרץ: מי שמוביל אותן, כרגע, זה בעיקר המל"ג.
<גבי פרץ: עשו שם לא מעט פעולות לאפשר ליותר סטודנטים להתקבל לתואר שני פלוס ליווי של מלגות.
<גבי פרץ: בעוד שנה תיפתח גם תכנית שלימה לפסיכולוגיה קלינית, בעזרת ה', במכללת אחווה, שזה הייעוד שלה.
<גבי פרץ: אלה הדברים שנעשו גם ב - - -
נורית קורן: תיפתח מכללה אבל לא יהיה להם מקום להתמחות, אז מה עשינו?
<גבי פרץ: יהיה להם מקום להתמחות.
<גבי פרץ: כי הם לא יצטרכו להמתין.
<גבי פרץ: הם - - -
נורית קורן: אבל אנחנו מדברים פה על המגזר הערבי שאותם אתם מסלילים ישר לתוך ההתמחות.
נורית קורן: וכאן מי - - -
<גבי פרץ: זה לא, זה לא - - -
נורית קורן: לא, אבל הכוונה שלי היא שהם לא ממתינים בתור.
נורית קורן: אתה אומר ש-350 מתמחים מחכים היום.
נורית קורן: הם כל הזמן בראש הרשימה.
נורית קורן: ואיפה הם מתמחים בעיקר?
<גבי פרץ: איפה הם יתמחו?
<גבי פרץ: במרפאות בקופות החולים, במרפאות ממשלתיות, במלכ"רים.
<גבי פרץ: איפה שיש - - -
נורית קורן: איפה שיש מקום?
<גבי פרץ: איפה שיש מקום.
<גבי פרץ: ואם זה בפריפריה ובעבור המגזר הערבי ניתן הקצאות נוספות מעבר להקצאה הבסיסית.
נורית קורן: ואת התקנים הללו משרד הבריאות משלם?
<גבי פרץ: זו מלגה זה לא תקן.
נורית קורן: שזה אומר?
<גבי פרץ: המתמחים הם לא על בסיס תקנים, הם על בסיס מלגות ו - - -
נורית קורן: מי משלם להם?
<גבי פרץ: מי שמשלם אישית זה המוסד.
<גבי פרץ: אבל המוסד מקבל מאִתנו מלגה.
נורית קורן: את כל הכסף?
<גבי פרץ: אם זה באשפוז זה כל הכסף ואם זה מרפאתי זה השתתפות 50% של משרד הבריאות ו-50% של המוסד.
נורית קורן: טוב, אז בעצם אנחנו משאירים את הבעיה הקשה ביותר של 350 מתמחים שאין להם מקומות התמחות.
נורית קורן: זאת הבעיה הקשה ביותר.
<גבי פרץ: אנחנו מדברים פה על האוכלוסייה הערבית ועל התמחות ספציפית בעבורם.
<גבי פרץ: לגבי אוכלוסיית המתמחים, התקציב למלגות נכנס לבסיס התקציב, וזה אומר שזו לא איזו תוספת אקראית שמקבלים תוך כדי.
<גבי פרץ: מתווה המלגות החדש מבטיח יותר מתמחים כיוון של-50% מהמלגות בתחום הקליני יש בעצם השתתפות יחד עם המוסד הקולט.
<גבי פרץ: זה מאפשר לנו לתת ליותר מתמחים להתחיל התמחות.
נורית קורן: כמה אנשים יהיו בשנת 2018?
<גבי פרץ: אנחנו הולכים כרגע, מי שהתחיל במתווה הישן, אנחנו לא משנים לו את זה.
<גבי פרץ: זה לוקח ארבע שנים עד שזה משתנה כשמגיעים.
<גבי פרץ: כשנגיע למתווה המלא בשנת 2020, יהיו עוד 200 מלגות יחסית להיום, עוד 200 מתמחים יותר מאשר היום.
נורית קורן: כלומר כל התמחות אורכת ארבע שנים?
<גבי פרץ: ארבע שנים בחצי משרה.
נורית קורן: אז ממש אין לך היצע.
נורית קורן: זאת בעיה קשה.
<גבי פרץ: הבעיה המרכזית בעיניי היא לא מספר הממתינים, אלא כמה טיפול צריך לתת.
<גבי פרץ: גם שם אנחנו עדיין בחוסר.
<גבי פרץ: כשנשלים את ה - - -
נורית קורן: כמה פסיכולוגים יש היום שנותנים מענה בשירות הציבורי?
נורית קורן: אתה יודע לתת מספר, או לא יודע?
<גבי פרץ: אין לי נתון כזה מדויק.
נורית קורן: קופות החולים, אתם יודעים כמה בסך הכול נותנים שירות כרגע?
נורית קורן: לכמה עוד אנחנו זקוקים?
<ארי לאודן: אנשי מקצוע?
נורית קורן: אנחנו מדברים על פסיכולוגים כרגע.
<ארי לאודן: הרבה.
נורית קורן: רק את השם, אתם כבר מנוסים.
<ארי לאודן: אני לא יכול לענות מהמותן מה המספרים של החסר, אבל מדובר גם בוועדות אחרות- - -
נורית קורן: בקופה שלך.
<ארי לאודן: אני לא יודע להגיד מספרית, אבל אני יודע שיש לי חסר משמעותי בגליל, וגם בדרום - - -
נורית קורן: מה זה 'חסר משמעותי'?
<ארי לאודן: זה אומר שקשה למצוא אנשי מקצוע מתחום הפסיכותרפיה, דוברי ערבית, שאפשר לגייס אותם.
<ארי לאודן: את המעט שיש, יש לנו.
<ארי לאודן: יש לנו גם הסכמים עם מכונים שנותנים שירות, אבל אם אני עכשיו רוצה לגייס, לדוגמא, עשרה פסיכולוגים לעבודה בחצי משרה, יהיה לי קשה מאוד למצוא.
<ארי לאודן: אני חושב שרובם דווקא הולכים למסלול של הפסיכולוגיה החינוכית.
<ארי לאודן: בפסיכולוגיה הקלינית, שזה יותר אקטואלי לבריאות הנפש, יש חסר גדול של אנשי מקצוע.
<ארי לאודן: מי שיש, מן הסתם יש עליו תחרות.
<ארי לאודן: אין מספיק.
<ארי לאודן: אין מספיק אנשים שמתוכם אפשר לגייס.
<ארי לאודן: זה לא עניין של להוסיף איזה שהוא תגמול, עוד 10% כדי למשוך את הבן-אדם.
<ארי לאודן: פשוט אין אנשים.
<ארי לאודן: משרד הבריאות הציע תכנית לבית ספר לפסיכותרפיה לעובדות סוציאליות שיהפכו לפסיכותרפיסטים ופסיכותרפיסטיות בהמשך.
<ארי לאודן: אני מבין שזה עוד לא קיבל את כל האישורים לצאת לדרך.
<ארי לאודן: אנחנו ניסינו למצוא אנשים שיכולים להתאים לזה.
<ארי לאודן: יש ניסיונות, נקרא לזה לייצר עוד כוח אדם, אבל באמת חסר אנשים שזמינים לנושא.
<ארי לאודן: יש יותר אנשים מתחום העבודה הסוציאלית, ואנחנו רוצים לפתור את הבעיה על-ידי מכונים שכבר קיימים ומעסיקים אנשי מקצוע.
<ארי לאודן: אם זה בטייבה, אם זה בטירה - - -
נורית קורן: אז אתם מפנים לשם?
<ארי לאודן: אנחנו עושים איתם הסכמים, או עובדים סוציאליים שלנו דוברי ערבית שעובדים בכל מיני סניפים באזור הגליל, אבל זה לא מספיק.
<ארי לאודן: זו לא הפריסה שהייתי רוצה לתת.
נורית קורן: ד"ר בר-אל?
<יוסף בר-אל: התמונה היא די דומה.
<יוסף בר-אל: גם אצלנו אנחנו מרגישים שיש מחסור.
<יוסף בר-אל: אל תשכחו שאנחנו שנתיים אחרי תחילת הרפורמה, בדרך-כלל חלק גדול מהמרפאות כבר עובדות, אבל הן לא מאוישות במלוא האיוש, וככל שהזמן עבר, יותר קשה להשיג אנשים טובים למערכת, בטח אנשים במגזר הערבי.
<יוסף בר-אל: אבל עדיין, אני חושב שאם יבואו מתמחים בפסיכולוגיה, למשל, מהמגזר הערבי, אנחנו בהחלט נשמח לקלוט אותם.
נורית קורן: יש לכם מקום?
נורית קורן: יש עוד מקום לקלוט?
<יוסף בר-אל: יש לנו מקום לקלוט, כן.
<יוסף בר-אל: ודאי.
נורית קורן: ואתם נמצאים כל הזמן בקשר רציף, כדי להעביר?
<יוסף בר-אל: לא.
<יוסף בר-אל: כי עד לפני חודש אנחנו הפסקנו לקלוט מתמחים מיוני 2016 כי משרד הבריאות שינה את כללי המלגה.
נורית קורן: שינה את התקצוב.
<יוסף בר-אל: - - לאחרונה היה איזה משא-ומתן בין המנכ"לים והגענו כנראה להסכמה לממן 50%-50%.
<יוסף בר-אל: יש טיוטת חוזה שנמצאת כרגע במשרד הבריאות.
<יוסף בר-אל: אם יאשרו אותה, נוכל לקלוט באמת עד סוף השנה משהו כמו 32 מתמחים חדשים.
נורית קורן: אתה מדבר על 32 מתמחים באופן כללי.
<יוסף בר-אל: חדשים.
נורית קורן: לא, לא למגזר הערבי.
נורית קורן: כללי.
<יוסף בר-אל: כללי.
<יוסף בר-אל: למגזר, אני לא יודע כמה יש ברשימות.
<יוסף בר-אל: אין לי מושג.
<יוסף בר-אל: אבל - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: יש 32 מועמדים?
נורית קורן: לא ערבים.
<אורית שטיין רייזנר: טוב, התמונה דומה מבחינת מחסור.
<אורית שטיין רייזנר: יש לנו אנשי מקצוע בודדים, דוברי ערבית.
<אורית שטיין רייזנר: הבשורה שיש לנו היא שאנחנו ממש אמורים ב-2018 להתחיל, לראשונה, תכנית התמחות בפסיכולוגיה קלינית במכבי, ונכונים לקלוט 14 מתמחים.
<אורית שטיין רייזנר: זו בשורה וזה מהלך חדש - - -
נורית קורן: כן אבל יש לנו עוד חצי שנה - - -
<יוסף בר-אל: זו אולי נקודה חשובה שצריך להזכיר אותה.
<יוסף בר-אל: כדי שהקופות תוכלנה לקלוט מתמחים, הן צריכות לקבל הכרה של איגוד הפסיכולוגים או אני לא יודע איך זה נקרא שמותר לעשות התמחות במרפאה.
<יוסף בר-אל: אנחנו ביקשנו מהגורם הזה לקבל הכרה אזורית.
<יוסף בר-אל: זאת אומרת, לא במרפאה ספציפית, אלא, נניח, אם יש לי באזור מסוים מספר מרפאות שיש לי כמה מדריכים, שכל המרפאות תהיינה מוכרות.
<יוסף בר-אל: זה משהו נורא חשוב.
<יוסף בר-אל: זאת אומרת, קשה לי מאוד לשים בכל מרפאה בודדת מדריך כי התנאי הוא שיהיו אנשים שעושים הדרכה, אבל אם יש מצב שמספר מרפאות יכולות לקבל הכרה אזורית - - -
נורית קורן: ואז איך המדריך, הוא נודד איתן?
<יוסף בר-אל: אז יש מדריכים שיכולים לעבור בין המרפאות.
<יוסף בר-אל: לצורכי הדרכה הם לא חייבים לעבוד באותה מרפאה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: סליחה, למה רק אזורית?
עבד אל חכים חאג' יחיא: זאת אומרת, כארגון, למשל קופת חולים כללית תהיה מוכרת כמו שיש רופאת משפחה והיא מוכרת, שהיא תהיה מוכרת.
<יוסף בר-אל: זה לא ככה.
<יוסף בר-אל: הם נותנים כרגע הכרה פר מרפאה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא חושב שזה נכון - - -
נורית קורן: אם יש לכם - - -
<יוסף בר-אל: אז אולי גבי יסביר את העניין הזה.
עבדאללה אבו מערוף: סליחה אז אנחנו לבד בזה.
עבדאללה אבו מערוף: דרך משרד הבריאות, דרך מי שצריך, מקצועות רפואיים, הסתדרות רפואית, דרך מי שצריך, שאכן זה יוכר כארגון, ככללית.
עבדאללה אבו מערוף: לא כמרפאה מיוחדת בנהריה או בעכו או בירכא.
נורית קורן: נכון, לא צריך להגיד מרפאה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא חושב שזו הגישה בכלל.
<יוסף בר-אל: אני חושב שזאת נקודה חשובה.
<גבי פרץ: ההכרה לא יכולה להיות ארצית כי מדובר בקרבה פיזית בין המדריך.
<גבי פרץ: לא פיזית - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: את זה אני יודע.
<בשארה בשאראת: כל רפואת משפחה זו מחלקה של אזור, אז כל המרפאות של האזור תַחתם.
<גבי פרץ: כמו בפסיכולוגיה חינוכית גם בפסיכולוגיה קלינית נבנה כבר מערך של הכרה מרחבית.
<גבי פרץ: יש מרפאה אחת חזקה ויש את השלוחות מסביב.
נורית קורן: אז זה המודל.
נורית קורן: אז צריך שיהיה כמה שיותר, כדי שבאמת נכניס כמה שיותר סטודנטים.
<גבי פרץ: בכללית באמת אין בעיה.
<גבי פרץ: מכבי חדשים בעניין.
<גבי פרץ: מאוחדת גם נכנסו לעניין - - -
נורית קורן: מתי הצפי שהם יקבלו את ההכרה?
<גבי פרץ: מאוחדת כבר קיבלו את ההכרה, מכבי זה עוד - - -
נורית קורן: אבל מאוחדת - - -
<גבי פרץ: מאוחדת - - - אבל מכבי, זאת אומרת - - -
<אורית שטיין רייזנר: אנחנו ממתינים לאישור של המועצה בעצם.
<גבי פרץ: לא.
<גבי פרץ: אנחנו ממתינים לזה שיגישו בקשה, עוד לא הגישו בקשה להכרה.
<גבי פרץ: אבל בסדר, זה יסתדר.
נורית קורן: לא, כי חבל על חצי שנה עכשיו להמתין עד 2018.
<גבי פרץ: לא הייתה בקשה להכרה.
<גבי פרץ: אמרתי ליובל תגיש קודם כול את הבקשה.
נורית קורן: יש אפשרות לזרז את הבקשות כדי שהן יתחילו כבר?
נורית קורן: ולא רק ב-2018.
נורית קורן: המשרד יוכל לתת את המלגה 50%-50%, שתתחיל כבר מ-2017?
<גבי פרץ: זה מתוכנן בתקציב המלגות.
<קריאה: זה כבר התחיל ביוני 2016.
נורית קורן: כן, אבל אני אומרת שיעשו את זה מרחבי.
נורית קורן: ואז, באמת נוכל להכניס יותר סטודנטים.
נורית קורן: לא צריך לחכות ל-2018.
<גבי פרץ: מבחינת התקציב יש לנו אפשרות לתת כבר מ-2017.
נורית קורן: כן?
נורית קורן: אז אם אפשר שתשבו עם קופות החולים ובאמת לזרז את זה, אז אני גם אדבר עם המנכ"ל.
נורית קורן: אנחנו נשלח מכתב למנכ"ל.
נורית קורן: אני חושבת שאם יש קרוב ל-350 מתמחים וזה לא משנה באיזה מגזר, צריך לפתוח כמה שיותר את כל המרפאות כדי שאם יש מדריך, אז חבל על הזמן, כי ארבע שנים אתה לא יכול להחליף את הצוות.
נורית קורן: זו בעיה.
<עדית סרגוסטי: אני רוצה לחזור רגע לתמונה הרחבה יותר וקודם כול להדגיש שהרפורמה לא יצרה את הבעיה, הרפורמה הציפה בעיה שהייתה מתחת לפני השטח לאורך הרבה שנים, והתעלמו ממנה.
<עדית סרגוסטי: זה כמובן - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: טוב שהיא הציפה.
<עדית סרגוסטי: במובן הזה הרפורמה עשתה טוב.
<עדית סרגוסטי: הרפורמה עשתה טוב קודם כול במובן הזה שיש לנו עכשיו בעיה שאנחנו צריכים להתמודד איתה.
<עדית סרגוסטי: הבעיה לא מתמצה בפסיכולוגים קליניים.
<עדית סרגוסטי: היא הרבה יותר רחבה, לצערנו, כשמדובר במענה בחברה הערבית.
<עדית סרגוסטי: בשביל להחזיר אותנו רגע לנתונים, אחוז וחצי מכלל הפסיכולוגים הקליניים שרשומים בישראל הם ערבים, זאת בשעה שאנחנו מדברים על קרוב ל-25% מהאוכלוסייה.
<עדית סרגוסטי: הפער הוא אדיר וצריך למצוא דרכים לצמצם את הפער הזה כמה שיותר מהר.
<עדית סרגוסטי: בהתחשב בזה שתהליך ההכשרה הוא כל-כך ממושך היינו צריכים להתחיל לפני ארבע שנים לעשות מעשים בכיוון הזה ולצערי לא נעשו מספיק מעשים.
<עדית סרגוסטי: הפער מתחיל מזה שיש יחסית מעט סטודנטים בתואר הראשון.
<עדית סרגוסטי: הפער גדל כשאנחנו עוברים לתואר השני.
<עדית סרגוסטי: הבעיה היא לא המתמחים.
<עדית סרגוסטי: מרגע שאדם מסיים תואר שני, משרד הבריאות עושה את מה שהוא יכול לעשות כרגע ולאפשר להם מסלול ישיר להתמחות.
<עדית סרגוסטי: יש מחסור גדול מאוד בסטודנטים ערבים שלומדים לתואר השני, ופה נדרש שיתוף פעולה עם המל"ג, שלצערי אני חושבת שהם לא כאן.
<עדית סרגוסטי: היו כבר שולחנות עגולים ועוד שולחנות עגולים ומרובעים ואליפטיים ועלו כל מיני רעיונות לכל מיני תכניות לעשות.
<עדית סרגוסטי: מעט מהן יצאו לדרך.
<עדית סרגוסטי: המכללה באחווה היא מסלול של הכשרה רגישת תרבות.
<עדית סרגוסטי: אני מניחה שחלק מהסטודנטים יהיו ערבים, אבל זה לא מסלול שיגדיל בצורה משמעותית את כמות הסטודנטים שמסיימים תואר שני בפסיכולוגיה קלינית.
<עדית סרגוסטי: אני אשמח לשמוע אם קרו עוד דברים בינתיים.
<עדית סרגוסטי: יש כל מיני תכניות, יש כל מיני כוונות.
<עדית סרגוסטי: בפועל, עד כמה שאני יודעת, בשנת הלימודים הבאה לא יהיו יותר סטודנטים בתואר השני במסלול של פסיכולוגיה קלינית.
<עדית סרגוסטי: פסיכולוגיה קלינית זה צד אחד.
<עדית סרגוסטי: יש מחסור בפסיכיאטרים בארץ.
<עדית סרגוסטי: כשאנחנו הולכים לפסיכיאטרים ערבים יש מחסור מאוד מאוד גדול, ומחסור גדול במיוחד בפסיכיאטרים לילדים ונוער.
<עדית סרגוסטי: עד כמה שאני יודעת יש היום שבעה בארץ.
<עדית סרגוסטי: שם אני לא יודעת אם יש למשרד הבריאות איזו שהיא תכנית אופרטיבית, והמשרד יודע לעשות כל מיני דברים כדי לתמרץ אנשים ללכת למסלולים האלה, אני אשמח לדעת אם קורה משהו בעניין הזה.
<עדית סרגוסטי: שבעה פסיכיאטרים לילדים ונוער בכל הארץ, שוב, בתחום שהוא גם ככה בחסר.
<עדית סרגוסטי: החסר גדול ודאי כשמגיעים ל - - -
נורית קורן: הוא בעייתי ובאמת זאת בעיה, אבל אני גם לא יודעת.
נורית קורן: חבר הכנסת עבדאללה אבו-מערוף, אתה יודע למה אין הרבה מהמגזר שהולכים ללימודים של פסיכולוגיה?
<עדית סרגוסטי: תנאי הקבלה הפכו לבלתי אפשריים.
<עדית סרגוסטי: תנאי הקבלה, רף הקבלה עלה בצורה מלאכותית בגלל הביקוש, לא כי זה באמת מה שצריך.
<גבי פרץ: זה לא רק רף הקבלה, עשו סקר בקרב - - -
<עדית סרגוסטי: אבל יש כל מיני פתרונות שעלו.
<עדית סרגוסטי: למשל, יש הרבה מאוד סטודנטים שלומדים בחו"ל אפשר לעשות להם הסבה כשהם מגיעים לארץ.
<עדית סרגוסטי: יש מגוון של אפשרויות.
<עדית סרגוסטי: רף הקבלה הוא אחת הסיבות.
נורית קורן: בסדר, אנחנו נבדוק גם את ה - - -
עבדאללה אבו מערוף: - - תנאי הקבלה, המסלול עצמו, אחרי הלימודים ההתמחות אין.
נורית קורן: כן, זאת הבעיה.
עבדאללה אבו מערוף: אני לא יודע, חסם הגיל עדיין ישנו, הייתה תקופה שהיה אפשר רק עד גיל 21.
<עדית סרגוסטי: זה רק ברפואה.
<בשארה בשאראת: בפסיכולוגיה זה הפוך, לא צריך להיות מעל גיל 40.
<בשארה בשאראת: עד שאתה בשל.
עבדאללה אבו מערוף: לכן הבעיה העיקרית הייתה שהם רואים שבאמת יש חסם של העניין של תנאי הקבלה, ואחרי זה הם מסיימים את הלימודים האקדמאים, אין להם התמחות ואין עבודה.
עבדאללה אבו מערוף: אפילו יש אנשים שלמדו בחו"ל, חזרו לכאן עם כל הסילבוס שצריך.
עבדאללה אבו מערוף: טיפלתי בשנה האחרונה בחמישה בוגרים מגרמניה, כולם מגרמניה, אפילו מהכפר, שלא הכירו להם תחת תירוצים שחסר איזה שהוא מקצוע.
עבדאללה אבו מערוף: אבל אני מדבר על הארץ, לא על בוגרי חו"ל, החסם בתנאי הקבלה ובתנאי ההתמחות ואחר כך- - -אבל אם אנחנו באמת נרצה בתכנית, תוך חמש-ארבע שנים זה מה שיקרה.
עבדאללה אבו מערוף: זה חייב.
נורית קורן: כן, אבל צריך לשאול את משרד הבריאות אם יש להם באמת תכנית למגזר.
<גבי פרץ: אני יודע להגיד, אל"ף, היינו פה בשבוע שעבר בוועדה לביקורת המדינה, ומירב שגריר, נציגת המל"ג, הציגה מסמך מקיף איך לקדם את כל סוגי תנאי הקבלה לתואר שני, תואר ראשון, עם תכנית מלגות ותכניות נוספות כדי להרחיב את מספר הסטודנטים ומסיימי הפסיכולוגיה בקרב האוכלוסייה הערבית.
<גבי פרץ: אין לי את המסמך פה, אבל אני יודע שזה - - -
נורית קורן: זה היה דיון פה, בוועדה?
<גבי פרץ: כן, בוועדה לביקורת המדינה.
עבדאללה אבו מערוף: יש שם הרבה מה לתקן.
עבדאללה אבו מערוף: בעניין המעבר מתואר ראשון לתואר שני, יש שם תנאים שזה ממש משימה בלתי אפשרית.
עבדאללה אבו מערוף: ביקשנו גם אז את התערבות המל"ג והאוניברסיטאות ולצערנו הרב כלום לא זז.
עבדאללה אבו מערוף: אבל אם יש באמת - - -
עבדאללה אבו מערוף: אל"ף, גם בתחום הזה דברים זזים.
עבדאללה אבו מערוף: מבחן המתאם שהוא, אגב, הדבר הקשה בין תואר ראשון לתואר שני יש הקלות משמעותיות לערבים ש - - -
עבדאללה אבו מערוף: אבל עדיין אין הקלות.
עבדאללה אבו מערוף: עד עכשיו אין הקלות.
עבדאללה אבו מערוף: המעבר מתואר ראשון לתואר שני זה חסם קשה ביותר.
<ורד מדמון קויתי: אני מנהלת אגף משאבי אנוש במשרד הבריאות, אני מתכללת עבודה בנושא תכנון כוח אדם במשרד.
<ורד מדמון קויתי: אני רוצה להגיד כמה דברים.
נורית קורן: יכול להיות שזה לא מספיק סקסי.
<ורד מדמון קויתי: בדיוק.
<ורד מדמון קויתי: שזה גם קשור גם למודעות ולהסברה שקשורה לפני ההגשה.
<ורד מדמון קויתי: נכון שגם הנושא של המעבר מתואר ראשון לתואר שני, וזה שזה לא obvious, השלמת המסלול – once נכנסת, אתה תשלים אותו, זו באמת בעיה.
<ורד מדמון קויתי: והייתה לנו פגישה במל"ג עם ראשי התוכניות שבה שוחחנו על הנושא הזה.