GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: מי שלא יכול, אז בהצעת חוק, בתיקונים המתוכננים של הצעות חוק, אני מציע שתביאו הצעה.
<עדי חן: חשוב לי להבהיר נקודה מסוימת, כשבתי הדין הרבניים, ובתי המשפט למשפחה דנים בעניינה של משפחה מסוימת, אז כל העניינים נדונים בבת אחת - גם המשמורת, גם המזונות, גם הרכוש, והכול מופיע באותו פסק דין.
<אסי מסינג: אנחנו מאפשרים השחרה של פרטים שהם אינם נדרשים.
<עדי חן: אז לכן צריך פסיקתא.
אלי אלאלוף: אז תביאו את זה במסגרת התיקון המתוכנן.
אלי אלאלוף: בינתיים את יכולה להתבסס על הפרוטוקול כאסמכתא שמאפשרת להמשיך לבקש.
<נועה בן שבת: אם מאפשרים השחרה, בעצם את מביאה את העמודים הרלבנטיים, לא כל ענייני המשמורת כפי שציינת ועניינים אחרים, אלא אותם עמודים רלבנטיים אם הם מאפשרים השחרה.
<עדי חן: לדיון הבא אני אבדוק את האפשרות.
אלי אלאלוף: נסת
אלי אלאלוף: פק בסיכום שלי.
<עדי חן: ההערה השנייה היא מאוד קריטית, והיא דורשת את התערבותכם.
<עדי חן: נוצר מצב בשל חוסר הבהירות קיימת דיס-הרמוניה וחוסר אחידות בהחלטות של בית המשפט למשפחה.
<עדי חן: הסוגיה הזו עניינה בשיטת החישוב.
<עדי חן: כיום איך מחשבים תקופת החיים המשותפת ממועד הנישואין עד מועד הקרע, או עד המועד הקובע שזו נקודת העצור שחושבים, וחלקי תקופת הצבירה של הפנסיה.
<עדי חן: בתי משפט לענייני משפחה חלוקים בעמדות שלהם.
<עדי חן: חלק מהשופטים מורים על חישוב לפי כל תקופת הצבירה, וחלק אחר של השופטים הולכים לפי תקופה חלקית של הצבירה, רק תקופה ממועד הנישואין עד למועד הקרע.
<עדי חן: נוצר מצב שיש לנו חוסר אחידות בפסקי הדין וחוסר בין קהל הפונים.
<עדי חן: לכן אנחנו מבקשים ההתערבות וליבון הסוגיה הזו איך בדיוק מחשבים את תקופת הצבירה.
<אסי מסינג: זו סוגיה שיש לגביה גם דיון בהליך חקיקה היא, אבל היא אינה רלבנטית לכלל התקנות שמונחות כאן.
<אסי מסינג: אנחנו מדברים על תקנות שמפרטות למעשה את אופן ההגשה, ואת הבקשה, אינן דנות במהות.
<אסי מסינג: ההערה שמדברת כאן היא הערה מהותית, יש שאלה שלמה אכן על אופן חישוב התקופה.
אלי אלאלוף: לא מהותית, תאורטית - היא מהותית שהיא פוגעת בצדדים.
<אסי מסינג: לא, אבל היא מהותית - - -
אלי אלאלוף: שנבין, כשהיא מהותית היא פוגעת בשני הצדדים, או אחד משני הצדדים.
<אסי מסינג: יש לנו שורה של הצעות שאנחנו נביא אותן במסגרת תיקוני חקיקה.
<נועה בן שבת: הבעיה היא שאנחנו לא יודעים מה המחצית – האם אנחנו עוברים את מחצית משיעור ההעברה?
<אסי מסינג: החוק היום בהקשר הזה מאוד ברור.
<נועה בן שבת: לא, אבל יכולה להיות פרשנות אחרת, אם אני מבינה נכון.
<עדי חן: פסקי דין סותרים, זה אסור שיהיה.
<אסי מסינג: אני לא יודע אם יש פסקי דין סותרים, תמיד יכולים להיות פסקי דין סותרים.
<אסי מסינג: העניין הוא כשנחקק החוק, הכוונה הייתה מאוד ברורה.
<אסי מסינג: מאחר ואי אפשר לדעת מתי אדם יסיים את עבודתו בשרות המדינה, או בשרות כל אחד מהגופים, צריך להניח כרגע הנחות.
<אסי מסינג: אז להנחה שבחרנו בה, זו הייתה גם המלצת ועדת שוחט, לחתוך במועד הפירוט.
<אסי מסינג: כאילו זו מלוא התקופה שיש לו.
<אסי מסינג: הנחה לאחר חשיבה נוספת היא לא בהכרח זו הדרך היחידה האפשרית, ולכן אנחנו מציעים הצעה נוספת, שוב, זה דורש תיקון חקיקה וברור שהוא משנה.
אלי אלאלוף: מה הערכה שלכם – תבואו לתיקוני חקיקה למיניהם?
<אסי מסינג: אנחנו הפצנו במקור תסקיר אם לאחר ההערות שקיבלנו על התסקיר, סברנו שיש מקום לעשות מקצה שיפורים ולהפיץ את התסקיר מחדש, ואני מעריך בהערכה לא מחייבת שייקח לנו סדר גודל של עוד חודש כדי להפיץ תסקיר פעם נוספת.
אלי אלאלוף: אז אני אהיה לארג', אני נותן לך חודשיים.
אלי אלאלוף: אנחנו קובעים את המועד שתוך חודשיים תפיצו תסקיר.
אלי אלאלוף: אחר כך, תמשיכו לשחק בזמן, והאנשים ימשיכו לסבול למרות שהחוק הזה רצה להיטיב עם האזרח.
אלי אלאלוף: חבר'ה, קצת תחשבו שזמן זה גם סבל.
<נועה בן שבת: השאלה אם דרך החישוב, למשל, מפורסמת על ידי - - - גמלאות.
<אסי מסינג: אין דרך אגב דרך נכונה אחת או אחרת, צריך פשוט לבחור.
<אסי מסינג: מאחר ויש נעלם, כמו שאמרתי, מהו בסופו של דבר תקופת העבודה, אני מזכיר שאי אפשר להכריח אדם להמשיך לעבוד רק בגלל שהוא התגרש.
<אסי מסינג: לכן בהקשר הזה, יש הצעות לכאן ולכאן, אנחנו נציע את ההצעה, יבוא לדיון פה בוועדה, ומה שיחליטו, יחליטו.
<אסי מסינג: אני אומר שוב, אין פתרון של קסם בהקשר הזה.
<אסי מסינג: חשוב לי להדגיש, אלמלא אנחנו טיפלנו בבעיה כזו שאין לה באמת אבא ואמא, לא היה בא לעולם החקיקה.
<אסי מסינג: אנחנו עושים את כל הניתן כדי שהחקיקה הזאת תהיה המיטבית ביותר.
אלי אלאלוף: מצווה עושים עד הסוף.
<אסי מסינג: בסדר, היא תהיה מיטבית ביותר.
אלי אלאלוף: גם בלוח זמנים סביר, זה מה שמבקשים.
אלי אלאלוף: אנחנו יודעים שיש פה מאמץ, נעשה מאמץ גם כלכלי לא קטן, גם תקציבי לא קטן, מודה.
אלי אלאלוף: אבל באמת תלכו עד הסוף.
אלי אלאלוף: תיקחו בחשבון שסבל זה גם זמן.
<עדי חן: הערה שלישית ואחרונה.
<עדי חן: תקנה 9(ג) "לעניין תקנה זו לא יובא בחשבון סכומי קיצבה שפסק הדין לחלופת החיסכון אינו חל לגביהם".
<עדי חן: כאן, אני רוצה לשתף את הוועדה הנכבדה בדברים שאני אישית נחשפת בהם.
<עדי חן: לפני כניסת החוק קיבלנו פסקי דין משופטים רבים שקובעים שבן הזוג זכאי למחצית מהזכויות הפנסיוניות עד אחרית ימיו של בן הזוג העמית.
<עדי חן: זה היה המצב המשפטי - שפנסיה לא משולמת אחרי הפטירה.
<עדי חן: היום, לפי החוק החדש, בן הזוג לשעבר זכאי גם לפנסיית שאירים כנגד תשלון, מעין קנס, אם זו אשה 2.8 - עד כאן הכול בסדר.
<עדי חן: אבל מה קורה כשיש לי מצב של פסק דין שניתן לפני כניסת החוק, והוא סותר את הקביעה של החוק.
<עדי חן: הרי הקביעה הזו של בן זוג לשעבר זכאי לפנסיית שאירים היא כבר מנדטורית, היא כבר מחייבת את כולם, צריך ליישם לגביה את עקרון השוויון - מה קורה במצבים כאלה?
<עדי חן: גם זה כאן נדרש טיפול והתערבות.
אלי אלאלוף: את רוצה עכשיו שהיות ויש חוק שמאפשר, יש אפשרויות חדשות, יחולו גם על פסקי דין שהיו לפני החוק?
אלי אלאלוף: נראה לי - - -
<עדי חן: אם אני מבינה נכון, ואני חושבת שאני מבינה נכון, שהמצב החדש יחול גם רטרו-אקטיבי.
<עדי חן: מי שרוצה לקבל פנסיית שאירים, משלם מעין קנס.
<אסי מסינג: זה לא רלבנטי לתקנה הזו, אבל אני אזכיר את הוראות החוק.
<אסי מסינג: הוראות התחילה הן בין המורכבות בהוראות החוק, מכיוון שהם התייחסו ליכולת הניבוי של הצדדים למה יהיה החוק שנחקק, אני מניח שאף אחד לא יוכל לנבא מה תהיה התוצאה, בטח לא התוצאה הזו.
<אסי מסינג: לכן, אנחנו נתנו שלוש אפשרויות.
<אסי מסינג: אפשרות ראשונה - פסק הדין שהוא מיושם בצורה פשוטה ואך ורק לחלוקת הקיצבה בלי זכאות של קצבת שאירים, זה יחסית טכני, מרבית פסקי הדין עומדים בתנאים.
<אסי מסינג: האפשרות השנייה היא, זה ליישם גם לגבי זכויות קיצבת השאירים, שזה למעשה אחד מהבשורות הגדולות של החקיקה.
<אסי מסינג: אבל כדי למנוע מצב כמו שנאמר כאן, שבו במסגרתו, במסגרת האיזון בין בני הזוג, הביאו בחשבון בצורה מפורשת ונתנו לכך אפילו מענה בין בני הזוג לכך שלא תהיה קצבת שאירים לבן הזוג הגרוש, ונתנו, למשל, בתמורה לזה רכב, או דירה, או כל דבר אחר.
<אסי מסינג: בית המשפט לפני שיישם את האישור שאפשר יהיה להחיל את זה גם כזכאות לקצבת שאירים – אני מזכיר, יש מישהו שגם נפגע כתוצאה ממתן הזכות הזו, זו בת הזוג החדשה ככל שישנה.
<אסי מסינג: אז נתנו את האפשרות לבית המשפט לקבוע פוזיטיבית.
<אסי מסינג: אנחנו מחייבים פסק דין פוזיטיבי, וזה מחזיר אותנו לתחילת הדיון שבו אמרנו עד מתי זה יקרה אותו פסק דין פוזיטיבי, אותן שלוש וחצי שנים שאמרתי שיש היערכות.
<אסי מסינג: האופציה השלישית – אם זה לא מתאים, ולא זה מתאים, נתנו אפשרות לבית המשפט גם לשנות את פסק הדין ולהתאים אותו להוראות החוק, אבל זה צריך, שוב פעם, פסק דין פוזיטיבי – אלה שלושת האפשרויות.
<אסי מסינג: ככל שלא מתקיים אחד משלושת האפשרויות אז אין מענה, אנחנו לא יכולים לפתור את כל הבעיות הקיימות, בוודאי לגבי פסקי דין ישנים.
<אסי מסינג: שוב, נקודת המוצא יכלה להיות שבכלל אנחנו לא מטפלים בפסקי דין שניתנו לפני החוק, זה היה הפשוט ביותר, זה היה מוריד כאב ראש, וגם לא היו הרבה תלונות.
<אסי מסינג: חשבנו יחד עם הוועדה כאן בדיון, שזה לא נכון לעשות כן, מכיוון שהטריגר לחקיקת החוק היו בסופו של דבר פסקי הדין של העבר.
<אסי מסינג: נתנו את פתרונות הביניים המאזנים, מרבית המקרים שאנחנו נתקלים בהם מסתדרים לפי הוראות החוק.
<אסי מסינג: מי שבוחר בסופו של יום זה הרי אפשרות, לא חובה.
<אסי מסינג: בני הזוג שבוחרים בהסכמה או שלא בהסכמה זה כבר לא באמת חשוב לא ללכת במתכונת של החוק, זה גם אפשרות.
<נועה בן שבת: למרות שלגבי קצבת שאירים אין לזה שום ממשות.
<נועה בן שבת: הבעיה היא שזה רכיב שאין אותו בחלוקה בין בני הזוג.
<אסי מסינג: נתינת הנכס הפיננסי האחר, פיננסי או לא פיננסי אחר.
<אסי מסינג: יש אפשרות כזו, עשו את זה גם בעבר.
<אסי מסינג: האמירה הייתה, וזה גם דרך נוספת שבני הזוג מתאזנים ביניהם בדרכים אחרות.
<אסי מסינג: דרך אגב, פה אני מזכיר, אותה זכאות לקצבת שאירים עולה כסף.
<אסי מסינג: זה הדבר היחידי שבאמת לבני הזוג עולה כסף.
<אסי מסינג: לכן, יכול להיות שהם יבחרו, במיוחד לגבי פסקי דין שניתנו לפני הרבה שנים, ושבני הזוג כבר התחילו לקבל קצבה לפני הרבה שנים.
<אסי מסינג: יכול להיות שהחלופה רציונאלית כלכלית תהיה לקחת משהו אחר, גם אפשרות.
<עדי חן: אני רק שמעתי כאן מחברתי, נציגת נעמ"ת, שהם ביקשו ארכה, אז אנחנו מבקשים להצטרף לארכה.
<עדי חן: תודה רבה לכם.
<נועה בן שבת: אנחנו כן נוהגים לקרוא, למרות שבאמת תיאור ההצגה של הדברים הייתה מאוד מפורטת.
<אביהו לנדסמן: אני ראש ענף תכנון שכר וגמלאות בצה"ל.
<אביהו לנדסמן: דיברנו על כך שהממונה רשאי לשלוח הודעה כאמור במסגרת הדואר האלקטרוני.
<אביהו לנדסמן: סעיף מקביל לא נמצא לגבי הפרט, שנראה לי שזו הדרך הכי נוחה לשלוח את ההודעה לרשויות צה"ל או רשויות המדינה באמצעות הדואר האלקטרוני.
<אביהו לנדסמן: אז אולי אם אפשר להוסיף לסעיף 4 גם שליחה באמצעות דואר אלקטרוני.
<עופרי גופר: זה לא תקנות שחלות עליכם.
אלי אלאלוף: אבל גם על האזרח.
<נועה בן שבת: הנקודה הזאת עלתה גם בתקנות הכלליות שעלו.
<נועה בן שבת: השאלה אם לאפשר העברה של הבקשה גם בדרך אלקטרונית עם כל הדברים, בסופו של דבר, האוצר, עמדתכם הייתה לא לאפשר דרך כזאת.
אלי אלאלוף: מה, אתם נגד אלקטרוניקה?
<נועה בן שבת: נדמה לי שאפילו בהתייעצות עם משרד המשפטים.
<אסי מסינג: יש פה שאלות של הגנת הפרטות, הן מחייבות מערך מותאם ברמה אלקטרונית.
<אסי מסינג: הוא לא קיים לגבי כלל התביעות לגמלה, זה דורש בכלל בדיקה.
<אסי מסינג: אני מזכיר, יש פה עניינים שצנעת הפרט, והוזכר גם בהקשר של פסקי הדין, אבל היא רלבנטית לעניינים אחרים, זו זכות.
<אסי מסינג: סכום הקיצבה לו זכאי הגמלאי, מי הם השאירים שלו - אלה הם עניינים שצריך להסדיר אותם בצורה טכנית עם הקפדה מאוד יתרה מטעמים של הגנת הפרטיות.
אלי אלאלוף: ופסק דין של בית המשפט זה לא - - -
<אסי מסינג: גם שם אנחנו מבקשים מסירה אישית.
<אסי מסינג: במסירה האישית העניינים יחסית פשוטים.
אלי אלאלוף: אתם בצה"ל תעשו מה שטוב לכם.
<נועה בן שבת: תקנות שירות המדינה (גימלאות) (רישום פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני), התשע"ח – 2017 בתוקף סמכותי לפי סעיף 42ג לחוק שירות המדינה (גימלאות) [נוסח משולב], התש"ל-1970 (להלן – החוק), ובהמלצת ועדת השירות לפי סעיף 104 לחוק, אני מתקין תקנות אלה: פרק א': הגדרות הגדרות 1.
<נועה בן שבת: בתקנות אלה - "בקשה לרישום" – בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף 42א לחוק; "בקשה מלאה" – בקשה לרישום שצורפו לה המסמכים הנדרשים בתקנה 3; "הגשת בקשה" – מסירת בקשה לרישום לממונה; "הערה" – כמשמעותה בסעיף 42ב לחוק; "זכאי" – זכאי לקצבת פרישה לפי החוק; "יום עסקים" – כהגדרתו בחוק השקעות משותפות הנאמנות, התשנ"ד- 1994, למעט פגרת פסח ופגרת סוכות, כהגדרתן בתקנות בתי המשפט (פגרות), התשמ"ג-1983; כיוון שאנחנו מדברים על גורם שנמצא במדינה, אז לא עובדים במועדים האלה באותן פגרות של פסח וסוכות.
<נועה בן שבת: "מועד הזכאות לקבלת קצבת פרישה" – מועד הזכאות לקבלת קצבת פרישה לפי החוק; "קליטת בקשה" – רישום במערכות הממונה לפיו התקבלה במשרדי הממונה בקשה לרישום.
<נועה בן שבת: אני רוצה רק לוודא, כי אנחנו מדברים פה על בקשה לרישום פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני, אנחנו מדברים על פסק דין במובנו הרחב, כולל פסק דין לאיזון, אלא אם כן, ישר מוגשת בקשה לקצבת שאירים.
<אסי מסינג: אני מזכיר שבפסק דין לאיזון הוא למעשה אחרי הפטירה, הוא תמיד לאחר פטירה, והוא רק במצב של פטירה ולא במצב או זכאות של קצבת זיקנה.
<נועה בן שבת: לגביו ההפחתה תתחיל תמיד ממועד מאוחר יותר.
<אסי מסינג: אין הפחתה מהקצבה עצמה.
<אסי מסינג: כי לא היה מעולם גירושין.
<אסי מסינג: בסופו של דבר, פסק דין לאיזון הוא במצב שבו עצם הפטירה רואים אותה כיצירת הגירושין.
<נועה בן שבת: כיוון שיש את האפשרות הזאת - - - של קבע, אז יכול להיות שיש גם תמריץ להמתנה פה לקבל פסק דין לאיזון, ואז לא לעשות את ההפחתה - זה גם כן שיקול, זאת אומרת זה תמריץ קיים.
<אסי מסינג: לאחר מכן, לאחר הפטירה?
<נועה בן שבת: כן, ממתינים.
<נועה בן שבת: אפשר להמתין לאחר הפטירה, לקבל דבר פסק דין.
<אסי מסינג: צריך להניח הנחה.
<אסי מסינג: יש בן זוג גרוש שיהיה מוכן להמתין לצורך קבלת הזכויות שלו למועד לא ידוע של פטירה, זה נראה לי מאוד מרחיק לכת.
<אסי מסינג: זה תכנון שגם אנחנו לא חושבים עליו.
<נועה בן שבת: פרק ב': בקשה לרישום, קליטתה ורישומה הגשת בקשה לרישום בקשה לרישום תוגש לממונה לפי הטופס שבתוספת.
<נועה בן שבת: קיימת סתירה בין פרטי פסק הדין כפי שצוינו בטופס שבתוספת לבין הפרטים הכתובים בפסק הדין, תיבחן הבקשה לרישום על בסיס הפרטים שבפסק הדין ופרטים אלה יירשמו בהערה, אם היא תירשם.
<נועה בן שבת: התוספת מופיעה כאן, והיא מציינת באמת את אותם פרטים, גם לגבי מגיש הבקשה, גם לגבי הזכאי, פרטי פסק הדין והנתונים שנאמרו בו, וגם הוראות מיוחדות לגבי החלטות מיוחדות שיכול להיות שהן נקבעו בפסק הדין, למשל ויתור על נושא של קצבת השאירים וכן הלאה, או מועדים מאוחרים יותר לתחילת החלוקה.
<נועה בן שבת: (3) המסמכים שיצורפו לבקשה לרישום לבקשה לרישום יצורפו המסמכים האלה: ) 1) פסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני או העתק נאמן למקור של פסק הדין; אם הבנתי נכון מהסיפור, אדוני, אנחנו לא מכניסים פה כרגע את האפשרות של פסיקתא, עד לתיקון החקיקה.
<נועה בן שבת: )2) צילום תעודת זהות של בן הזוג לשעבר.
<נועה בן שבת: (4) אופן הגשת הבקשה לרישום בקשה לרישום תוגש בדואר רשום או במסירה אישית לכתובת שפרסם הממונה באתר האינטרנט שלו לצורך הגשת בקשה לרישום.
<נועה בן שבת: (5) מועדים לקליטת בקשה קליטת בקשה לרישום בידי הממונה תיעשה לא יאוחר משבעה ימי עסקים ממועד הגשת בקשה מלאה.
<נועה בן שבת: דיברת על זה שהמועד של הקליטה הוא המועד המשמעותי מתחילת ההגנה על הכספים.
<אסי מסינג: אני רק אדגיש פה, מאחר ובתקנה הבאה, כפי שאמרתי בתחילת דבריי, אנחנו מבקשים במקרים שבהם התשלום הוא אינו נעשה באמצעות הממונה, וכך גם הגשת הבקשה בפועל לא מגיעה לממונה במישרין אלא לגוף המשלם, שזה מרבית המקרים מדברים על משטרה, שב"ס, שב"כ ומוסד, אלה הסיטואציות.
<אסי מסינג: במקרים הללו, למעשה מי שמשלם בסוף זה החשבות של אותו גוף, והכול מטעמים של שמירה על חיסיון הפרטים הנדרשים בין היתר זה הטעמים העיקריים.
<אסי מסינג: לכן מה שאני מציע, זה לקבוע גם את החריג ב-6 שבמקרה כזה זה יהיה יותר מ-20 ימי עסקים, וגם צריך להתייחס לזה בסעיף 5 שלמעשה מי שקולט את הבקשה בפועל זה לא הממונה, אלא זה גורם שהוא הסמיך לשם כך, ולצורך העניין הזה החשב הרלבנטי.
<נועה בן שבת: אם כך הדבר שאנחנו מגישים את הבקשה לא לממונה, אלא לגוף, אנחנו צריכים להתאים עוד הוראות בתקנות.
<נועה בן שבת: זאת אומרת, אנחנו צריכים גם את ההוראות של איך מגישים לכתובת שפרסם הממונה.
<נועה בן שבת: השאלה אם אנחנו מסתפקים בהוראה הזאת, אתם מדברים פה על משהו שהוא באמת מערכת נפרדת.
<אסי מסינג: את כל ההוראות באמת הממונה מפרסם בכול, זה יהיה הכול מפורסם על ידי הממונה, הוא בסוף קובע את הזכות.
<אסי מסינג: אני רק אומר טכנית, הוא גם מאשר את הבקשה.
<אסי מסינג: הדבר היחידי שלא הוא עושה בגלל פערי הזמנים, זה הקליטה עצמה שהיא מחויבת להיות כמה שיותר מידית.
<נועה בן שבת: השאלה אבל אם הגשת בקשה היא מסירת בקשה לרישום לממונה, אז ממילא כשאנחנו מדברים על הגשת בקשה, אנחנו אומרים 7 ימים מיום הגשת בקשה, אני לא אוכל להגיד הגשת בקשה לגוף אחר, כי לא אליו אמורים להגיש.
<נועה בן שבת: אני מבינה שצריך להגיש לממונה את הבקשה הזאת.
<נועה בן שבת: אמנם לכתובת שפרסם הממונה - - -
<אסי מסינג: הם מבצעים את זה תמיד באמצעות הגוף עצמו.
<נועה בן שבת: כיוון שהקליטה לא מערבת, בניגוד לרישום ההערה שאתה אומר, אני רוצה לדעת מה השיעור להעברה אם הוא לא עולה על מחצית משיעור משותף, האם פה בכלל יש שיקול דעת.
<נועה בן שבת: מגיעה בקשה, אני בסך הכול צריכה לרשום הערה שקיבלתי בקשה לרישום פרטי פסק דין, מדוע זה צריך להיות יותר מאשר 7 ימים?
<אסי מסינג: לא, לא ביקשתי יותר מ-7, רק ביקשתי להבהיר שזה לא הממונה.
<אסי מסינג: כי אנחנו מחדדים את זה ב-6.
<נועה בן שבת: אתה רוצה להגיד שקליטת בקשה לרישום בידי הממונה?
<נועה בן שבת: אז אולי צריך להגיד, קליטת בקשה לרישום תיעשה - - -
<נועה בן שבת: אנחנו אומרים – (6) מועדים לרישום בקשה הממונה ירשום ברישומיו הערה בדבר פסק דין לחלוקת חסכון פנסיוני לא יאוחר מעשרים ימי עסקים ממועד הגשתה של בקשה מלאה.
<נועה בן שבת: עכשיו אתה אומר שיהיה (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א) לעניין זכאי לקצבה, אתה רוצה למנות את הגופים שבהם מדובר?
<נועה בן שבת: לעניין זכאי לקצבה - משטרת ישראל, שרות בתי הסוהר, שירות הביטחון הכללי והמוסד.
<אסי מסינג: תכתבי רק איזה סעיף מילוט כזה, או גוף אחר.
<נועה בן שבת: שהקצבה משולמת לו לגוף משלם שלא ממונה.
<נועה בן שבת: אז ירשום הממונה את ההערה כאמור בתקנת משנה (א) לא יאוחר מ-30 ימי עסקים ממועד הגשת בקשה מלאה.
<נועה בן שבת: פרק ג: מתן הודעות ומועדים למסירתן – (7) הודעת בדבר רישום הערה הודעת הממונה לזכאי ולבן זוגו לשעבר בדבר רישום הערה לפי סעיף 42ב(ג) לחוק תכלול, בין השאר, את הפרטים שנרשמו לפי סעיף 42ב(א) לחוק.
<נועה בן שבת: נוסף על משלוח הודעה כאמור בדואר רשום, הממונה רשאי לשלוח הודעה כאמור לזכאי ולבן זוגו לשעבר לתיבת דואר אלקטרוני שמסרו הזכאי או בן זוגו לשעבר ובלבד שנתנו הסכמתם לכך.
<נועה בן שבת: אני רוצה לציין בקשר להערה שנשמעה קודם, הדרך של מסירה בדואר אלקטרוני היא נוספת, היא לא דרך חלופית למשלוח בדואר רשום לפי ההמלצה כאן.
<נועה בן שבת: (8) הודעה על תחילת תשלום קצבה לבן זוג לשעבר נרשמה הערה לפי סעיף 42ב(א) לחוק, לפני שהחלה להיות משולמת קצבה, ישלח הממונה הודעה לבן זוג לשעבר על מועד התשלום של קצבת הפרישה לגמלאי, תוך ארבעה עשר ימי עסקים מהמועד שבו קבע הממונה את זכאותו של הגמלאי לקצבה.
<נועה בן שבת: פה אנחנו אומרים, שבסופו של דבר, למרות שיש גוף משלם, בסופו של דבר הממונה הוא זה שמוציא את התביעה בדבר הזכאות, ובסופו של דבר הוא גם זה שצריך לשלוח את ההודעה.
<נועה בן שבת: (ב) הודעה כאמור בתקנת משנה (א) תכלול את הפרטים והמסמכים הנדרשים לפי החוק לצורך תחילת תשלום קצבה לבן זוג לשעבר.
<נועה בן שבת: זה כל מיני עניינים שנוגעים לפרטים שנדרשים כעת לברר למשל האם יש בן זוג חדש, מה מצב החשבונות.
<נועה בן שבת: (9) דוחות והודעות לבן זוג לשעבר של גמלאי (א) עד היום החמישה עשר בחודש שבו החל הממונה להעביר לבן זוג לשעבר חלק מקצבת פרישה של זכאי, ישלח גוף משלם לבן הזוג לשעבר שמועבר לו חלק מקצבת פרישה לפי סעיף 58א לחוק דוח אשר יכלול את הפרטים האלה: (1) סכום הקצבה המלאה לאחר הפחתה כמשמעותה בסעיף 21א לחוק ככל שישנה; (2) סך כל ההפחתה כמשמעותה בסעיף 21א לחוק ככל שישנה; (3) השיעור להעברה; (4) הסכום המועבר לבן הזוג לשעבר מקצבת הפרישה לפי סעיף 58א לחוק; (5) היוון זכאי חלק מקצבתו לסכום חד פעמי לתקופה שאינה עולה על 5 שנים לפני מועד קליטת הבקשה, ובמועד שבו החל הממונה להעביר את קצבת הפרישה לבן זוג לשעבר טרם הסתיימה ההפחתה של חלק הקצבה המהוון מסכום הקצבה, יצוין השיעור שמנוכה מהקצבה של בן הזוג לשעבר בשל ההיוון ומשך התקופה שלגביה בוצע ההיוון; לא הכנסנו פה התייחסות לחמש שנים לפני, זה לא התכוון להיות חמש שנים לפני, אבל מדובר על תקופה שאינה עולה על חמש שנים.
<נועה בן שבת: לא היה ברור לנו מאיפה הגיעה ההגבלה הזאת, כמובן ההיוון צריך להיעשות במסגרת אפשרויות ההיוון, אנחנו מדברים על היוון שכבר קיים, ובגללו מופחתת הקצבה, ולכן, המידע הזה חשוב לבן הזוג לשעבר.
<נועה בן שבת: (6) במקרה שבן זוג לשעבר התחייב לשאת במלוא סכום ההפחתה לגבי העבר, יפורטו כללי התשלום כהגדרתם בסעיף 30(ב)2(ד) לחוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו התשע"ד-2014.
<נועה בן שבת: והכל לפי הסעיף האמור.
<נועה בן שבת: (ב) בנוסף לאמור בתקנת משנה (א), ישלח הממונה לבן זוג לשעבר של זכאי, אחת לשנה לפחות, דוח תקופתי שיכלול את הפרטים שבתקנת משנה (א)(1) עד (4).
<נועה בן שבת: השאלה היא האם אנחנו לא צריכים לכלול – סליחה שאני שואלת את זה רק עכשיו, אבל כאשר ציינת את הסעיף הזה, האם אנחנו לא צריכים לכלול גם את הפרטים - אולי פרט 3 הוא פחות משנה, קשור להעברה קבועה בפסק הדין, אבל פרט 5 ו-6 הם פרטים שיכולים להיות שינויים לגביהם.
<נועה בן שבת: אנחנו מדברים על השיעור שמנוכה.
<אסי מסינג: זה היוון חד פעמי.
<אסי מסינג: 5, ו-6 הם חד-פעמיים.
<אסי מסינג: זה היוון שהוא חד-פעמי.
<נועה בן שבת: ההיוון והתשלום בהגדרה - - -
<אסי מסינג: את אומרת כל זמן שמנוכה, אפשר להוסיף לזה – ככל זמן שהוא מנוכה, בשנים שזה עדיין מנוכה.
<אסי מסינג: 6 זה רק כללי התשלום.
<עופרי גופר: זה עד שנה גם ככה.
<עופרי גופר: אני מסכימה שאם נותנים במהלך השנה הזאת, אפשר לציין את זה אבל אנחנו לא מחייבים יותר משנה.
<נועה בן שבת: את אומרת שזה ממילא לשנה.
<נועה בן שבת: אולי לגבי 5 אם יש היוון לתקופה ארוכה.
<עופרי גופר: אפשר להוסיף.
<עופרי גופר: רק כל עוד ההיוון – כי גם הוא מוגבל.
<נועה בן שבת: ההחלטה על ההיוון מבוצעת.
<נועה בן שבת: לעניין תקנה זו, לא יובאו בחשבון סכומי קצבה שפסק הדין לחלוקת החיסכון אינו חל לגביהם.
<נועה בן שבת: נתתם דוגמה בדברי ההסבר לכזה מקרה, סכומים שפסק הדין לגבי חלוקת פנסיוני לא חל לגביהם.
<אסי מסינג: אנחנו מדברים בעיקר על מצב שבו למעשה כמו למשל רציפות זכויות שבמסגרת הזו יכול להיות מצבים שפסק הדין אינו חל.
<אסי מסינג: בכל זאת, מי שמשלם זה מינהלת הגמלאות, אז במצבים האלה צריך להוציא אותם.
<אסי מסינג: בכלל, נושא שלא הסתבכנו אתו בזמנו במודע עם כל נושא רציפות זכויות בגלל המורכבות שיש ברציפות דורש השלמות חקיקה שאנחנו נעשה אותם גם כן בחקיקה, אבל בשלב הזה זו הדוגמה הבולטת לדוגמאות שהן אינן מובאות בחשבון.
<אסי מסינג: זה יכול להיות גם במצבים של צירוף תקופות שגם לגביהן אנחנו נעשה התייחסות מפורשת.
<אסי מסינג: למשל, אדם היה בשרות קבע בפנסיה תקציבית, סיים את שרות הקבע שלו, אינו זכאי לפנסיה תקציבית מצה"ל, והלך והתחיל לעבוד בשרות המדינה שנים לאחר מכן, והנישואין החלו רק עם כניסתו לשרות המדינה – אז השאלה היא מה דינה, והוא מצרף את תקופת שרות הקבע, עכשיו השאלה מה דינה של אותה תקופה שרות הקבע, האם זה נכס בר איזון, או לא נכס בר איזון, שאלה שאפשר להציג פנים לכאן ולכאן.
<אסי מסינג: לנו יש עמדה, אנחנו נציג אותה בתסקיר.
<אסי מסינג: כרגע, לשיטתנו לפחות, בדוגמה הזאת היא לא מובאת בחשבון, היא מחוץ לתקופת השיתוף.
<אסי מסינג: זו זכות, ואת הזכות עצמה בסוף מי שמחליט עליה זה העובד עצמו האם הוא מצרף או לא מצרף, הוא לא חייב לצרף, הוא גם משלם עליה כסף.
<אסי מסינג: לכן זו שאלה, לנו יש את העמדה שלנו.
<נועה בן שבת: פרק ה: תחילה – (10) תחולתן של תקנות אלה שישה חודשים מיום פרסומן.
<נועה בן שבת: כאן מופיעה לפנינו התוספת עם הטופס כפי שהזכרנו.
<נועה בן שבת: התקנות השניות – תקנות שירות המדינה (גימלאות) (היוון קצבאות ותביעות נגד צד שלישי)( תיקון) התשע"ח – 2017 בתוקף סמכותי לפי סעיף 109 לחוק שירות המדינה (גימלאות) [נוסח משולב], התש"ל-1970 (להלן – החוק), ובהמלצת ועדת השירות לפי סעיף 104 לחוק, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 8.
<נועה בן שבת: בתקנות שרות המדינה (גמלאות) (היוון קצבאות ותביעות נגד צד שלישי), התשנ"ט – 1999 בתקנה (8) האמור בה יסומן (א) ואחריו יבוא (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א) זכאי לקצבת פרישה אינו רשאי להוון שיעור מהסכום המועבר לבן זוג לשעבר כאמור בסעיף 58(א) לחוק, אלא אם כן ביקש להוון את אותו שיעור גם מהחלק מקצבת הפרישה שנותר לו לאחר העברה ובעד אותה תקופה, וניתן לכך הסכמתו בכתב של בן הזוג לשעבר, אותו היוון שנעשה לגבי שני החלקים של בן הזוג ושל הזכאי.
<נועה בן שבת: זה פשוט הנוסח שכתוב גם בחוק שצריך לתקן בו את התקנות.
<נועה בן שבת: אני חושבת שאפשר להבין אותו גם אם הוא יוצא קצת מסורבל, כי לא ברור מי יזם את הבקשה.
<נועה בן שבת: לכאורה, בן הזוג לשעבר מבקש את הדבר, הוא יוזם את הבקשה להיוון, ואז החוסך צריך להסכים להוון גם את החלק שלו.
<אסי מסינג: בדרך כלל ברירת המחדל זה החוסך פונה, ואז שואלים אותו מה לגבי החלק שאתה לא יכול להוון.
<אסי מסינג: זה חייב להיות מצב שיש בו כבר הערה, כי אם אין הערה, אז אף אחד לא יודע שזה בכלל קיים עם בן הזוג לשעבר.
<אסי מסינג: ולכן, במצב הזה הוא צריך להביא את ההסכמה – זה הליך קצת פרוצדורלי.
<נועה בן שבת: החוסך יכול בעצמו לבקש רק להוון את החלק שלו, בלי לגעת בחלק של בן הזוג לשעבר.
<אסי מסינג: כן, זו ברירת המחדל.
<נועה בן שבת: ואז הוא מהוון רק את החלק שלו, וזה לא משפיע על בן הזוג.
אלי אלאלוף: אני רק מבקש וממליץ לצה"ל להביא את התקנות שלו.
<אביהו לנדסמן: אנחנו נאמץ את התקנות כפי שהן מופיעות פה, כפי שהן מופיעות בתקנות שרות המדינה בשינויים המחויבים לצה"ל.
<אביהו לנדסמן: כבר התחלנו לגבש את התקנות.
אלי אלאלוף: זה אומר תוך כמה זמן אתם תביאו את זה?
<אביהו לנדסמן: נראה לי שתוך חודש וחצי זה משהו ריאלי.
אלי אלאלוף: תודה לאנשי משרד האוצר.
אלי אלאלוף: התשע"ז-2017 אושרו.
אלי אלאלוף: תודה גם ללשכת עורכי הדין על ההערות.
אלי אלאלוף: תמצאו את התשובות כנראה במסגרת תיקון חקיקה.
מירב בן ארי: אני פותחת את הדיון של ועדת העבודה והרווחה, במסגרת ציון יום תרומתם של חניכי שנות השירות והמכינות, יום שיזמנו, חברת הכנסת סתיו שפיר, חבר הכנסת פולקמן ואני, בנושא המכינות הקדם צבאיות ושנת השירות.
מירב בן ארי: יום חגיגי וחשוב.
מירב בן ארי: פעם ראשונה שהכנסת מציינת את היום החשוב הזה ואני וסתיו ורועי גם דיברנו על כך שנהפוך את זה למסורת.
מירב בן ארי: פעם בשנה נביא לכאן את כולכם, זה חשוב ומשמעותי לכנסת כולה.
מירב בן ארי: הדיון שאני ביקשתי לקיים הוא דיון שבעיניי הוא חשוב מאוד והוא חלק מהמכלול של היום הזה.
מירב בן ארי: היום הזה עוסק בנושא של הנגשת אוכלוסיות מכל החברה הישראלית אל המכינות ושנת השירות.
מירב בן ארי: אחד הנושאים החשובים בעיניי הוא באמת לקחת את אותם חניכים, בוגרי הפנימיות, פנימיות חינוך ופנימיות רווחה, ולחבר אותם אל העולם הזה של שנת השירות והמכינות.
מירב בן ארי: אני לא הגעתי לפה עם דעה מגובשת, אני כבר אומרת, אני אשמח לשמוע את המצב כיום, אני אשמח לשמוע את השיתוף או אם אין שיתוף, אני אשמח לשמוע אפילו ממנהלים לצד חניכים ולהבין את החיבור.
מירב בן ארי: אם אנחנו עוסקים באוכלוסיות מפריפריה חברתית וגיאוגרפית, אנחנו חייבים חייבים להתעסק בבוגרי הפנימיות והחיבור שלהם אל העולם.
מירב בן ארי: לפני שאנחנו מתחילים את הדיון, אחת מיוזמות היום, חברת הכנסת סתיו שפיר, רוצה לפתוח?
סתיו שפיר: תודה רבה, מירב.
סתיו שפיר: בכלל תודה רבה על שיתוף הפעולה הזה, התקיים פה שיתוף פעולה של קואליציה ואופוזיציה למען מטרה שכל חברי הכנסת במשכן צריכים להסכים לה ואני חושבת שגם מסכימים לה באופן אינסטינקטיבי.
סתיו שפיר: הרבה מכם עוד לא הצליחו להיכנס לכנסת, היה לכנסת קצת קשה לעמוד בעומס, אבל סוף סוף הצלחנו, דיברנו בבוקר על נתונים שאנחנו הצלחנו לקבל ממחלקת המחקר של הכנסת, שממש פורסמו היום בבוקר.
סתיו שפיר: אז קבלו את הנתונים.
סתיו שפיר: אנשים שהולכים לשנת שירות:, 74% ממתנדבי שנת השירות משרתים בתפקיד לחימה, לעומת 41% באוכלוסייה הכללית של אלה שמתגייסים.
סתיו שפיר: 31% מהמתנדבים משרתים כמפקדים זוטרים לעומת 11% בכלל צה"ל.
סתיו שפיר: 13% משרתים כקצינים לעומת 4.1% בכלל צה"ל.
סתיו שפיר: אצל המכינות 80% בתפקידי לחימה לעומת 44%, הבנתם את העניין.