GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ענת מימון: אני מסכמת בקצרה שנתקן לגבי שתי התקנות, שבמקרה שיושב-ראש הוועדה הוא זה שמצוי בניגוד עניינים, הוא מעדכן את נציג היועץ המשפטי או היועץ המשפטי, ואז רק העניין של סמכות ההכרעה, הקול המכריע, יועבר לנציג היועמ"ש בשני המקרים האלה.
<מיכל שריר: אני רק רוצה לציין שאני פסלתי את עצמי במקרה של בת של חברה קרובה.
<מיכל שריר: אני חושבת שניגוד עניינים זה לאו דווקא משפחה קרובה אבל אני סמוכה ובטוחה שכל שופט שיישב בראש הוועדה ער לעניין של ניגוד עניינים ולא תהיה שום בעיה ולא צריך להתייחס לזה ספציפית.
אלי אלאלוף: נחזור להרכב של הוועדה.
אלי אלאלוף: אין מגבלת זמן?
אלי אלאלוף: החברות בוועדה היא ללא מגבלת זמן?
<ערן יוסף: לא הגדרנו את זה בתקנות.
<ערן יוסף: בפועל, לאנשים שהם לא עובדי משרד הביטחון ונמצאים מתוקף תפקידם, אנחנו עושים את המינויים לשלוש שנים, עם אפשרות להאריך לקדנציה נוספת.
<מיכל שריר: שלוש שנים יש.
<מיכל שריר: שלוש שנים מופיע בחוק, עם אפשרות הארכה.
אלי אלאלוף: שלא יהיה פה חוק צרפתי.
<מיכל שריר: אני מבקשת פה להוסיף.
<מיכל שריר: בכללים שהיו לפני התקנות ושפעלנו על-פיהם, היה כלל שאמר – הוועדה לא תיעתר לבקשות שניתן להעלותן בפני גופים אחרים, לפי חוקי השיקום, דברי חקיקה אחרים, אלא במקרים חריגים ביותר ובנימוקים מיוחדים שיירשמו.
<מיכל שריר: וזה קורה, שיש לאדם זכאות כפולה, גם במשרד הביטחון וגם בביטוח לאומי, או שיש לו זכאות במשרד השיכון, או שיש לו זכאות במשרד הבריאות.
<מיכל שריר: הוועדה יכולה לדחות על הסף במקרים כאלה.
<מיכל שריר: זה צריך להופיע בתקנות אני חושבת.
אלי אלאלוף: גם אם ההתייחסות של המשרדים האחרים היא תגובה פחותה ממה שהוא יכול לקבל במשרד הביטחון?
<מיכל שריר: הוא תמיד יכול לבוא אחר כך באיזושהי בקשה חריגה, אבל אם יש לו אפשרות לפנות לגוף אחר, אז הוועדה צריכה להיות זכאית לדחות את זה על הסף.
<רחל לניאדו: אבל הוא יכול לבקש את ההפרשים?
אלי אלאלוף: לא, לדחות את זה לא על הסף.
אלי אלאלוף: למה על הסף?
אלי אלאלוף: היא צריכה עם שיקול דעת להגיד לו, תלך למשרד השיכון, תקבל מה שמגיע לך משם, ואנחנו נדון בהשלמה אם יש מקום להשלמה.
אלי אלאלוף: אני לא הייתי דוחה על הסף.
אלי אלאלוף: על הסף זה אומר אל תחזור אלינו.
<מיכל שריר: לא, זה לא אומר אל תחזור אלינו.
<מיכל שריר: אפשר לחזור לוועדה באותו עניין אם יש נתון חדש.
אלי אלאלוף: אוקיי, אז כדאי שנציין כי חברים, אלה הנקודות שבהן יש אי הבנה ומתח, אז בואו תעשו להם.
אלי אלאלוף: אם הוא זכאי לקבלת ההטבה במקום אחר, במשרד אחר, למרות שהייתי רוצה תחנה אחת – לא לטרטר אותם בין מקום למקום – כי היחס פה אצלכם, אני חייב להגיד, הוא לא דומה ליחס במשרדים האחרים.
אלי אלאלוף: חברים, רק שתבינו, אני רואה את זה מהרצון להקים מרכזים למיצוי זכויות ואני רואה כמה כולם מתחמקים מלהעניק זכויות שמגיע לאזרח הפשוט.
אלי אלאלוף: אז אני חושב שצריכה להיות דחייה עד לקבלת ההחלטות של המשרדים הרלוונטיים, אבל תיתנו להם את האפשרות הזאת.
אלי אלאלוף: לדחות על הסף זו הרגשה לא אצלנו.
<יעקב גוטליב: נכון מאוד.
אלי אלאלוף: אם אתם תסכימו לנוסח הזה, ברשותכם, אני בעד לתקן את הנוסח.
<אריה מועלם: על האגף זה מקובל, אדוני.
<רות פרמינגר: אני אגיד למה אני חושבת שזה לא כל כך נכון.
<רות פרמינגר: אחת הבעיות של האנשים זה במיצוי הזכויות שלהם.
<רות פרמינגר: כשיש להם עוד אופציה למצות זכות במקום אחר, לפעמים הם לא מודעים לזה והוועדה תסבור שהם כן מיצו ואז הם דוחים על הסף.
<רות פרמינגר: אני חושבת שזה עוד אופציה לכם לבוא, לבחון את המצב של האנשים הללו ולהגיד להם, על-פי שיקול דעתנו אתם יכולים למצות את זה שם, אבל לא לדחות אותם על הסף כי זה מקום שאתם יכולים עוד עין אובייקטיבית או עין מסייעת לאנשים הללו שלא יודעים למצות את הזכויות שלהם.
<ריקי מורד: קיבלתי.
<ענת מימון: אז למעשה אין צורך לתקן.
אלי אלאלוף: לא, יש צורך.
<ערן יוסף: כך, אז לא נדרש תיקון כי הסמכות לעשות את זה בעבודת הוועדה הרגילה קיימת.
<ערן יוסף: רצו לקבוע כאן דברים של דחייה על הסף.
<ערן יוסף: אם זה לא על הסף, לא צריך לכתוב.
<יעקב גוטליב: התקבל פה אחד.
אלי אלאלוף: אז לסיכום תקראי לנו, נראה אם זה מכסה את כל הדעות שנאמרו.
<ענת מימון: אני רק אגיד.
<ענת מימון: בתקנה אחרת כמובן, הוועדה שוקלת את שיקוליה, היא מקבלת החלטה.
<ענת מימון: אחד השיקולים זה אם יש אפשרות לפנות לגורם אחר, בהחלטה שלה היא תציין את זה, וזה קיים ממילא.
<ענת מימון: בדחייה על הסף נשארים שני המצבים של חוסר ניקיון כפיים והמבקש לא פעל כנדרש או לא המציא מסמכים.
אלי אלאלוף: זאת אומרת, הדחייה על-ידי הוועדה היא מנומקת ובעצם מתדרכת את האנשים ללכת הלאה.
<ענת מימון: היא תהיה בהחלטה של הוועדה, וזה לא יהיה דחייה על הסף.
<ענת מימון: יש הגבלה על פרק הזמן?
<ענת מימון: כלומר, אפשר לפנות כל הזמן או צריך לחכות פרק זמן של שנה, שנתיים, בין הבקשות?
<ערן יוסף: היום אין הגבלה.
<מיכל שריר: היום אין הגבלה.
<מיכל שריר: אני אבקש להוסיף את זה בסעיף אחר.
<רות פרמינגר: שאלה לעניין הגבלה.
<רות פרמינגר: עוד לעניין הוועדה שדוחה על הסף.
<מיכל שריר: לא שינינו.
אלי אלאלוף: לא, לא שינינו.
<רות פרמינגר: כשמגישים את המסמכים, אתם נותנים להם פרק זמן להגיש מסמכים?
<מיכל שריר: לשיקולם.
<מיכל שריר: יגישו מתי שיגישו.
<ריקי מורד: האינטרס שלהם להגיש את המסמכים.
<רות פרמינגר: ברור, אבל לפעמים אנשים לא יודעים איך להגיש.
<ריקי מורד: אנחנו מנחים אותם בדיוק, יש הליך מסודר, יש ליווי.
<מיכל שריר: ותתפלאי כמה יש התנגדות - - -
<אריה מועלם: יש להם ליווי של עובד סוציאלי שמלווה אותם בתהליך ועובד הרווחה.
<אריה מועלם: מנהל המחוז מייצג אותם.
<רות פרמינגר: מניסיון אישי, יש לפעמים אנשים שהקושי הזה שלהם מונע בעדם ולכן אני אומרת אם מישהו מסייע.
<מיכל שריר: אין שום בעיה עם זה.
<אריה מועלם: ברוב המקרים, גם כשמדובר בכיסוי חובות אנחנו מצמידים להם רואה חשבון שיעזור להם בתהליך.
אלי אלאלוף: כמה מנהלי מחוזות יש לכם?
<אריה מועלם: שישה.
אלי אלאלוף: וממוצע מספר הפניות למנהל מחוז בשנה?
<אריה מועלם: בלמ"ד?
<מיכל שריר: הוא שואל על מנהל מחוז.
<ריקי מורד: על כל מחוז?
<ריקי מורד: זה נורא תלוי בגודל אבל יש לנו בממוצע עשרה מקרים בחודש.
<ריקי מורד: בין שמונה לעשרה בוועדה לפנים משורת הדין.
<אריה מועלם: ויש עוד ארבעה או חמישה מקרים בוועדת חריגים.
<רות פרמינגר: יש רשימת המתנה לדיונים?
<אריה מועלם: אין מצב.
<ריקי מורד: לא.
<ריקי מורד: זה תלוי רק בהכנה.
<מיכל שריר: משך הוועדה תלוי במספר המקרים.
<אריה מועלם: בהשלמת החומר.
<אריה מועלם: אם השלימו את החומר זה בא מיד לוועדה הראשונה.
<ריקי מורד: כפי שכתוב, הוועדה מתכנסת אחת לחודש במועדים קבועים.
<אסנת כהן: אני רק רוצה להגיד שמה שמשרד הביטחון עונה, התשובות שלי הן בדיוק אותן תשובות כי אנחנו עובדים בדיוק אותו דבר.
אלי אלאלוף: סוף סוף יש אחידות במדינה.
אלי אלאלוף: שני משרדים זה לא שתי לטיפונדיות.
<אסנת כהן: אנחנו כבר הרבה שנים ממש באחידות עם אגף משפחות.
<רות פרמינגר: אז אם במקום הזה, כנפגעי פעולות איבה אני רוצה להגיד שהמנהלת שיושבת פה לצדי, בנושאים הללו – גם בנושא של פיגועים וגם בנושא של נחיצות להגיע – אני מוכרחה לתת שבח ותודה על ההתנהגות.
<אסנת כהן: - - -
<רות פרמינגר: אבל מה שאמת, אמת.
אלי אלאלוף: אין תקשורת, חברים, ואין פריימריז פה.
<מיכל שריר: פה אני רוצה בבקשה תיקון.
<מיכל שריר: צריך להגיש במסגרת המסמכים את הסיוע לפנים משורת הדין שאושרו למבקש.
<מיכל שריר: אני מבקשת את הסיוע לפנים משורת הדין שהוגשו, זאת אומרת גם אלה שנדחו, מאוד חשוב שיהיו בפני הוועדה, לפעמים אפילו יותר חשוב מאלה שאושרו.
<מיכל שריר: גם כדי לראות אם לא הוגשו בקשות דומות בעבר, גם לראות את הנימוקים שהביאו לדחיית אולי אותה בקשה עצמה, זאת אומרת צריך את כל הרקע של הבקשות שהוגשו לסיוע לפנים משורת הדין, לאו דווקא רק את אלה שאושרו.
<ריקי מורד: אבל זה מה שקורה בפועל.
אלי אלאלוף: לדעתי זה יאפשר גם ללמוד את המקרים וגם לתדרך את האנשים איך להמשיך בטיפול הבעיה שלהם.
אלי אלאלוף: הם רואים שיש לנו מערכת משפטית אוהדת את האזרח.
<רות פרמינגר: שאלה, אדוני.
<רות פרמינגר: הנושא של הוועדה לבקש דוח של רואה חשבון יהיה במימון של מי?
<אריה מועלם: משרד הביטחון.
<מיכל שריר: אוטומטית.
<אריה מועלם: אנחנו מעמידים לרשות המשפחה את הרואה חשבון.
<מיכל שריר: זה כמובן תלוי בהסכמה.
<ריקי מורד: דרך אגב, לא רק לצורך הדוח אלא ממש לליווי של תוכנית הבראה, לתמיכה.
אלי אלאלוף: בחירת רואה החשבון היא על-ידי המשפחה או ברשימה מומלצת שלכם?
<ריקי מורד: לא, יש לנו זוכים במכרז.
<אריה מועלם: זה מכרז שאנחנו עושים לרואה חשבון, ומי שזוכה במכרז.
<מיכל שריר: הוא גם מלווה לבנקים בניסיון לצמצם חובות.
<יעקב גוטליב: זה כמה רואי חשבון או רואה חשבון אחד?
<ריקי מורד: לא, יש לו משרד, אבל אני גם חייבת בהזדמנות הזאת לספר על פרויקט נוסף שנוחל הצלחה אדירה במהלך ארבע השנים האחרונות.
<ריקי מורד: אנחנו גייסנו רואי חשבון ממיטב באמת הבכירים במשק, כאלה שלא מוכנים לבוא ולעבוד בתעריפים שלנו אבל בהחלט מוכנים לשם ההתנדבות לבוא ולעסוק בליווי למשפחות שכולות.
<ריקי מורד: אנחנו מנצלים אותם במקרים מאוד חריגים.
<ריקי מורד: לדוגמה, לאחרונה לפני שנה נפטרה אלמנת צה"ל והותירה שני יתומים והיה צריך באמת רואה חשבון גם עם נפש של עובד סוציאלי.
<ריקי מורד: יש לנו כמה מתנדבים כאלה.
<ריקי מורד: הוא יצר קשר אדיר עם היתומים והוא עוסק בליווי, כולל כיסוי חובות, הייתה תוכנית כוללת – גם הליווי של רואה החשבון, המלצות שלו.
<ריקי מורד: זה עלה לוועדה לפנים משורת הדין שהמליצה לתת גם מענק והלוואה.
<ריקי מורד: יש גם את השירות הזה שאנחנו בהחלט משתמשים בו.
<מיכל שריר: גם הסכומים שמוחלטים בוועדה נמסרים לידי רואה החשבון כדי שהם באמת ימוקדו למטרות שלשמן הם נועדו, לכיסוי החובות, ולא יינתנו לזכאים שעלולים לבזבז את זה שוב.
<ריקי מורד: חשבון נאמנות.
<יעקב גוטליב: והכול בהתנדבות?
<אריה מועלם: לא רק בהתנדבות.
אלי אלאלוף: יש פה איזה ציר ודלת בוועדות האלה.
אלי אלאלוף: אנא תעבירו את ההערות האלה גם למשרד הרווחה.
אלי אלאלוף: סליחה שאני אומר קצת בהומור, אבל באמת זו אחת הבעיות הקשות ברווחה.
אלי אלאלוף: הרווחה לא מגיעה לרמת דיוק ולרמת שירות ורמת יחס אנושי כזה למטופלים שלה.
אלי אלאלוף: זה כל כך חשוב, ותראו שזה אפשרי – במקרים היותר קשים, מי שבאבל, ודאי אב שכול, הורה שכול.
אלי אלאלוף: זה פשוט מדהים שאתם מגיעים לרמה כזאת.
<רחל לניאדו: רחל לניאדו, מנכ"לית ארגון יד לבנים.
<רחל לניאדו: זה אומנם לא קשור לוועדה, אבל באותה רוח דברים שאנחנו מדברים אני רוצה לציין יוזמה מאוד מיוחדת של האגף, שיוזם – הוא פועל כבר כיוזם ולא רק כגורם מטפל במצבי חירום – ומפעיל סדנאות כלכליות למשפחות.
<רחל לניאדו: אני הייתי נוכחת, התחלנו סדרה חדשה שזה מדהים, זה כבר כצעד מונע כדי לא להיקלע למצבים כאלה ולא להגיע לוועדות למ"ד וחריגים.
<ריקי מורד: סדנאות לניהול כלכלי במשפחות.
אלי אלאלוף: גם במשרד הרווחה יש תוכנית כזאת.
<אסנת כהן: גם בביטוח הלאומי אנחנו עושים הרבה מאוד סדנאות וקבוצות למשפחות שכולות.
אלי אלאלוף: שירבו שירותים כאלה.
<ענת כהן שמואל: אבל לא ירבו משפחות כאלה.
אלי אלאלוף: לא, ודאי שלא.
<מיכל שריר: פה אני רוצה להוסיף עוד משהו.
<מיכל שריר: אני רוצה להגביל את מספר הפניות בשנה, עם אפשרות ליושב-ראש לאפשר בקשה נוספת כמו שיש לו פה או בדיון טלפוני.
<מיכל שריר: אנחנו מכירים את המקרים של אנשים שבאמת פונים כשצריך וכשיש מקרים חריגים, אבל יש לנו גם מקרים כרוניים.
<מיכל שריר: וכשמוגשות בקשות מדי חודש, זה כבר לא בקשות חריגות.
אלי אלאלוף: מדי חודש באותו נושא?
<מיכל שריר: לא באותו נושא.
<מיכל שריר: לפעמים הנושא גם חוזר בטעות, אבל כל חודש.
<מיכל שריר: יש לנו תופעה כזאת.
<מיכל שריר: אני חושבת שאם אנחנו מדברים באמת על ועדת חריגים, צריך להגביל את זה לפנייה בשנה, עם אפשרות ליושב-ראש לאפשר פנייה נוספת באותה שנה.
<רות פרמינגר: זה כמו ועדה של ביטוח לאומי, אחת לשנה אפשר להגיש - - -
<מיכל שריר: החמרה אפשר פעם בחצי שנה.
אלי אלאלוף: יש בסטטיסטיקה מספרים שמראים שזו תופעה קשה?
<מיכל שריר: יש תופעות כאלה.
<מיכל שריר: אני לא רוצה למסור פרטים, מטבע הדברים.