GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: האם רוצים בכלל להכניס את כל השאלות הפוליטיות האלה לתחום השירות הלאומי או למקד בעניינים שיכולים ליהנות מהם.
<נעה בן שבת: הציבור פה במדינת ישראל יכול ליהנות מהם בצורה כזו.
אמיר אוחנה: עם כל הכבוד, סליחה, אבל את קצת סותרת את עצמך כי מה שאני מבקש לעשות לא מכניס בכלל שאלות פוליטיות ושאלות ערכיות, אלא קליר קאט עניין של מימון זר.
אמיר אוחנה: ההצעה של משרד המשפטים בהחלט מכניסה שאלות פוליטיות, ערכיות וכו'.
אמיר אוחנה: אני לא אומר שלא צריך לקבל אותה, אבל אולי הדבר הנכון זה השילוב בין השתיים, אדוני היושב ראש, וכך אני מציע, להוסיף מסננת נוספת שזו המסננת שאני הצעתי, למסננת שמציע משרד המשפטים.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד לכם כמה נקודות.
אלי אלאלוף: אחת, הצעת החוק הזאת, אם לא תשתלב בחוק הזה, יהיה לה קשה לעבור, אבל יש לי התחייבות קודמת וכוללת יותר, זה לקדם את החוק הזה ואם נשאר סעיף בצד, אני מעדיף שיישאר בצד מאשר לעכב את כל החוק.
אלי אלאלוף: זו נקודה שכולנו נדע.
אלי אלאלוף: אנחנו רוצים שהחוק הזה בכללותו יעבור והוא הכי חשוב.
אלי אלאלוף: נפל בזכותי לסיים אותו ואני אסיים אותו.
אלי אלאלוף: עשר שנים שתרומה כזאת גדולה של המתנדבים לא מעוגנת בחוק, זה נראה לי לא טוב.
אלי אלאלוף: שתיים, גם לי יש הצעה מאוד פשוטה.
אלי אלאלוף: אמרתי, זה לא משנה שום דבר בתוך החוק.
אלי אלאלוף: החוק כבר התייחס לגופים לא נעימים, נקרא לזה ככה, לא חס וחלילה עוינים.
אלי אלאלוף: אני הצעתי דבר פשוט.
אלי אלאלוף: קודם כול זכות הבכורה לגופים, זה אלה שמקבלים מימון מדינה.
אלי אלאלוף: ברגע שהוא מקבל מימון מדינה, בעיניי הוא אבסולוטית נכנס ורשאי לקבל שירות לאומי.
<אפרת שפרוט: מכל סוג, מכרז, מיזם?
אלי אלאלוף: כל סוג.
אלי אלאלוף: כן, יש לה מספיק מנגנונים לא להשקיע חס וחלילה באיזה גוף - - -.
אלי אלאלוף: יש לה מספיק מנגנונים ולא צריכים כל חוק שיבנה לעצמו מנגנון.
אלי אלאלוף: עמותה שמקבלת כסף מדינה, היא בעיניי קודמת לכול.
אלי אלאלוף: כמובן אחרי כל מה שאמרנו על המשרדים.
אלי אלאלוף: דבר שני, אנחנו חייבים לראות את זה, כי דיברנו על חריגים.
אלי אלאלוף: דיברנו על אפשרות של ועדת חריגים.
אלי אלאלוף: האם זה יהיה במועצה ציבורית, לא במועצה הציבורית?
אלי אלאלוף: אני משאיר את זה לדיון אצלכם.
אלי אלאלוף: ברגע שיש את זה, לדעתי אנחנו סוגרים ב-99% את הפירצה האפשרית, כי אני אומר לכם, יש גופים נהדרים ולא אגיד אף אחד כדי שלא נפגע במי שאני לא אדע לציין אותו, שהם לא רוצים כסף מדינה מסיבות אידיאולוגיות, מסיבות של חופש פעולה, אבל המדינה מכירה בהם, משתמשת בהם, משתמשת בנתונים.
אלי אלאלוף: היא לא מקבלת כסף.
אלי אלאלוף: היא לא מעבירה כסף.
אלי אלאלוף: עם זה ועדת חריגים יכולה להתמודד.
אלי אלאלוף: לי לא אכפת שתעשו שילוב של כל הדברים האלה.
<נעה בן שבת: ועדת חריגים תתבסס על התחומים?
אלי אלאלוף: ודאי, ודאי, אני אמרתי.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה לשנות.
אלי אלאלוף: אם לא אמרתי מספיק ברור, אני אומר את זה.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה לשנות מהותית את החוק הזה באמצעות ההתערבות שאני רואה אותה חיובית של הצעת החוק שלכם.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה בזה לעכב את כל החוק ובכלל לסרבל אותו.
אלי אלאלוף: אני רוצה שנתבסס.
אלי אלאלוף: אם יש תיקון פה ושם, לא אכפת לי, אבל בהתבסס על הצעת החוק הזאת.
אלי אלאלוף: הסכמנו עכשיו למזג, אני יכול להגיד בשם חברי הכנסת.
אלי אלאלוף: אחרי המיזוג אנחנו נעשה את הבדיקה כדי להקל על בסיס ההצעות הקיימות, ההגדרות הקיימות בחוק הזה.
אלי אלאלוף: תעשו פגישה נוספת בין כל הגורמים.
אלי אלאלוף: אם תרצה להשתתף, זכותך.
אלי אלאלוף: אני סומך על הנציגים של משרד המשפטים והיועצת המשפטית שלנו ונציג הרשות.
אלי אלאלוף: תשבו ותראו איך אנחנו עושים את המיזוג בלי מהפכות.
אלי אלאלוף: ברצון לעשות מהפכה, כאילו אנחנו סימנו מישהו.
שולי מועלם-רפאלי: השאלה אדוני, האם ההצעה שדרור הביא, של הפרדה בין הציבורי ללא ציבורי, היא לא שינוי - - -
אלי אלאלוף: שישבו וידנו בהצעת החוק הזאת.
שולי מועלם-רפאלי: בכל מקרה נקודת המוצא היא שהחוק ממשיך.
אלי אלאלוף: שיהיה ברור, זה לא קשור לכל הנושא של השירות החרדי וכו', כי היו איזה בלבולים.
<קריאה: לא נוגעים בזה.
<נעה בן שבת: מה זאת אומרת לא נוגעים?
<נעה בן שבת: השינויים, אתה תשנה לגבי גוף מפעיל לגבי שירות לאומי.
<נעה בן שבת: אתה תשנה אותו גם לגבי שירות לאומי אזרחי של חרדים?
אלי אלאלוף: אבל זה לא מעכב את החוק.
אלי אלאלוף: אם יהיו השלכות על החוק השני, אז נעשה.
<נעה בן שבת: אתם יכולים להסביר לי למה זה לא רלוונטי?
<נעה בן שבת: יש לנו פה תיקונים עקיפים לחוק שירות לאומי אזרחי והצעת החוק הזאת נוגעת לחוק שירות לאומי אזרחי.
אלי אלאלוף: פה התיקון בעקבות המיזוג.
אלי אלאלוף: אם לאחר מכן, בשלב יותר מאוחר יש צורך לתקן את החוק השני, זה לא קשור למהלך הראשוני.
אמיר אוחנה: הסיבה היא טכנית.
אמיר אוחנה: אני הגשתי את הצעת החוק על בסיס החוק הזה מכיוון שלא היה קיים לי החוק שאנחנו דנים בו כרגע בוועדה.
<נעה בן שבת: אדוני, אני רוצה רק לנסות לברר למה הכוונה כדי שנוכל ללכת ולנסות לקדם את הנושא הזה.
<נעה בן שבת: אתה אומר שירות לאומי אצל המשרדים, בסדר, אנחנו צריכים לראות האם כן הם עם תחומים, כן עם הגבלות, לא עם הגבלות.
<נעה בן שבת: שירות לאומי בגופים שכבר מקבלים כסף ממדינת ישראל, אבל הם יהיו מוגבלים לתחומים בתחומים שבהם מדובר, לפי הגבלה של תחומים.
<דרור גרנית: זה תנאי?
אלי אלאלוף: אם גוף כלשהו מקבל ומפעיל כבר תוכניות במימון המדינה, אם בנוסף לזה יש לו בתחומים הקיימים, עוד יותר טוב.
אלי אלאלוף: אם לא, אז יש ועדת חריגים.
אלי אלאלוף: בשביל זה ועדת חריגים יכולה לדון בכל נושא.
אלי אלאלוף: אם זה גוף שלא מקבל כסף מהמדינה, אין לו תחומים, התחום שהוא פועל בו והוא רוצה להפעיל מתנדב, שתהיה לו בוועדת חריגים אפשרות לפנות ולקבל תגובה, תמיכה, הסכמה או סירוב וכו'.
אלי אלאלוף: ועדת חריגים פה היא מאוד מרכזית.
אלי אלאלוף: אני יודע שהשיקול יבוא ואמיר הזכיר לי את זה בשיחה המקדימה איתי, אבל גם לוועדת חריגים אתה צריך לקבוע קריטריונים, כי יהיה לי יותר קל להתמודד בוועדת חריגים, להגדיר לה את הגבולות.
<נעה בן שבת: אני רוצה רגע לשאול.
<נעה בן שבת: מי שמקבל כסף מהמדינה, דיברת על התקשרויות, אבל יכול להיות נגיד גוף שמקבל תמיכות.
<נעה בן שבת: אין הרבה תחומים שבהם ניתנים תמיכות.
<נעה בן שבת: הוא נותן לגוף ונניח שהגוף הזה הוא גם מוסד ציבורי ועומד בדרישות מבחינת אישור ניהול תקין ומבחינת זה שהוא ללא כוונת רווח.
<נעה בן שבת: השאלה אם הגוף הזה, אנחנו אומרים לו, אתה יכול לעסוק בכל תחום שהוא רק בגלל שיש לך התקשרות עם המדינה ואתה עומד בדרישה הזאת, אתה בכל תחום שהוא תקבל - - - , ואז ועדת החריגים, אתה מתכוון לגופים שלא מקבלים מימון מהמדינה משום שלמשל הם לא ענו על שום מבחן, אין להם התקשרות עם המדינה אבל הם פעילים - - -
<דרור גרנית: נדמה לי שאנחנו הולכים רגע לכיוונים קצת - - - .
<דרור גרנית: אני רוצה לתת ברשות אדוני כמה מענים מהירים לכמה הערות שנשמעו ואז אני אתייחס רגע להצעה שהעלה אדוני.
<דרור גרנית: אחד, להערה של חברת הכנסת מועלם, כי אני רואה שהיא ככה ממהרת לצאת.
<דרור גרנית: השאלה של פעילות בחו"ל, לכתחילה חשבנו - - -
אלי אלאלוף: חבר'ה, למה אתם נכנסים לפה? יש הצעת חוק ברורה.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה לשנות את הבסיס.
אלי אלאלוף: לא משנה את הבסיס שלה.
אלי אלאלוף: אני רוצה להכניס סייג אחד, שמי שלא מקבל מימון מדינה בצורה כלשהי, אז יש לו אפשרות לוועדת החריגים ושם ימצא את התשובות שאפשר לתת לו, ושם בוועדת חריגים נשב על הגבולות של ועדת חריגים.
<דרור גרנית: ברשות אדוני אני מבקש דקה.
<דרור גרנית: אני רוצה מענה לחברת הכנסת מועלם רק על הנקודה שהטרידה אותה.
<דרור גרנית: חשבנו להכניס את זה לסעיף שם.
<דרור גרנית: המענה גלום כבר עכשיו לסעיף 17 שלכתחילה דיבר על זה שזה יהיה פעילות בחו"ל אם בתחום החינוך או בתחום עידוד העלייה, לכן לשאלה שהטרידה אותך יש מענה כבר עכשיו בסעיף החוק.
<דרור גרנית: עכשיו אני רוצה רגע להגיב ממש בזריזות להערה שנשמעה פה גם מנציג האוצר וגם מנציגת משרד הכלכלה.
<דרור גרנית: השאלה של החלפת כוח אדם, אנחנו לא שינינו בה דבר.
<דרור גרנית: אני רוצה להפריד בין העיקרון למנגנון.
<דרור גרנית: העיקרון של איסור החלפת כוח אדם היה ונשאר.
<דרור גרנית: נגענו בו בסעיף 7.
אלי אלאלוף: אנחנו רוצים להצביע על המיזוג.
אלי אלאלוף: העיקרון של המיזוג זה ברור, אפשר?
<נעה בן שבת: אבל השאלה מה אומרת אותה ועדת חריגים.
<דרור גרנית: תרשו לי שנייה רק להשלים כמה נקודות.
אלי אלאלוף: אני רוצה להעביר את ההחלטה שיש מיזוג.
<נעה בן שבת: ועדת החריגים הזאת לא מחויבת לפתרון הזה שניתן, של המימון של מדינה זרה?
<נעה בן שבת: אני רוצה לברר את הדבר הזה?
אלי אלאלוף: אם אנחנו נגיד לה להתייחס לנושא של מימון זר, אז בבקשה, היא תתייחס.
<נעה בן שבת: השאלה היא מה הקריטריונים שרוצים לקבוע לה?
אלי אלאלוף: אני רוצה את העיקרון של המיזוג.
אלי אלאלוף: נקבע שיש עיקרון והסכמת המציע, אני לא מחייב, שזה יהיה חלק מחוק השירות הלאומי.
אלי אלאלוף: זה דורש החלטה על המיזוג.
אלי אלאלוף: בואו נחליט שיש פה מיזוג של החוקים, ושניים, השאר נמשיך בעבודה.
אלי אלאלוף: זה רק עניין טקטי, לא עקרוני.
<נעה בן שבת: זה טקטי מבחינת מתן קרדיט להמשך העבודה במשותף על הצעת החוק, אבל זה לא מחייב את העיקרון בהצעת החוק?
אלי אלאלוף: נמנעים – אין מיזוג החוקים נתקבל.
אלי אלאלוף: יש הצעות חוק משתלבות.
<דרור גרנית: אדוני, אני רוצה רגע להשלים.
<דרור גרנית: נשמעה פה הערה שנשמעה גם מנציג האוצר וגם מנציגת משרד הכלכלה על הסיפור של כוח אדם והחלפת כוח אדם.
<דרור גרנית: אני רוצה לדבר על העיקרון.
אלי אלאלוף: למה אתה מעלה את זה?
אלי אלאלוף: קיימנו את הדיון בזה.
<דרור גרנית: הועלו פה חששות אז אני רוצה להגיד שאגב ההצעה הנוכחית, העיקרון נשאר על כנו.
<דרור גרנית: העיקרון הזה חוזק במנגנון הרבה יותר אפקטיבי משהיה קודם, לכן החשש פה לטעמי, כפי שהשיב גם שר שלום, אין לו בסיס.
<דרור גרנית: עכשיו לעניין ההצעה של אדוני על השאלה של התמיכה של המדינה.
<דרור גרנית: אני חייב לומר, אני קצת לא בטוח שאני יורד לסוף דעתו של אדוני ולאן הוא מכוון ואני אגיד באיזה מובן.
אלי אלאלוף: או בתמיכות או במכרז.
<דרור גרנית: או בתמיכות או במכרז.
אלי אלאלוף: מי שיכול להוכיח שמאחת משלושת העובדות האלה יש לו תקציב בפעילות שלו, הוא בעיניי רשאי לקבל - - -
<דרור גרנית: שנייה, בואו נוציא רגע החוצה את המכרזים.
<דרור גרנית: מכרזים זה התקשרויות כלכליות, מסחריות.
<קריאה: אספקת שירותים חברתיים.
<דרור גרנית: מה פתאום.
אלי אלאלוף: אני אומר לך, כולל מכרז.
<דרור גרנית: מה זה כולל מכרזים?
<דרור גרנית: אם המדינה מתקשרת במכרז עם חברה מסוימת לאספקת - - -
<נעה בן שבת: לא חברה.
<נעה בן שבת: בכל מקרה זה מלכ"ר.
<נעה בן שבת: בכל מקרה זו עמותה.
<נעה בן שבת: בכל מקרה זה צריך להיות גוף מפעיל והיא תתקשר עם הגופים המוכרים, למשל בשביל להפנות בנות לשירות לאומי.
<נעה בן שבת: זאת האמירה.
אלי אלאלוף: אנחנו מדברים על העמותות וגופים ממלכתיים מוכרים שלה.
אלי אלאלוף: מי שמרביץ לאשתו ומקים עמותה לא יהיה פה.
אלי אלאלוף: לא יכול להיות פה.
אלי אלאלוף: באיזה מכרז הוא יכול לזכות?
אלי אלאלוף: מי ייתן לו?
אלי אלאלוף: אז יש שלוש צורות לקבל כסף מדינה, אז שלושת הדברים האלה מאפשרים כן להיות גוף מפעיל.
אלי אלאלוף: תודה רבה, שבת שלום.
אלי אלאלוף: היום 7 בפברואר 2017, י"א בשבת תשע"ז והשעה 10:05.
אלי אלאלוף: תיקון התקנון האחיד, שינוי התקנון של קרנות הפנסיה הוותיקות שבהסדר.
אלי אלאלוף: ההסדר דהיינו 8 הקרנות הישנות הראשונות, לא אלה שיכולות להצטרף בעקבות ההחלטות האחרונות, נכון?
<נעה בן שבת: אלה שהצטרפו לכרית הביטחון הן לא בהסדר.
<הראל שרעבי: לא, יש - - -
<נעה בן שבת: התקנון האחיד לא חל עליהן.
<הראל שרעבי: יש 18.
<הראל שרעבי: שמי הראל שרעבי, רשות שוק ההון, לפרוטוקול.
אלי אלאלוף: תראה איך הוא נבהל ממך.
<הראל שרעבי: בוועדת העבודה דואגים לעובדים, אז אני - - -
אלי אלאלוף: תראה איזה שולחן מחכה לך.
<הראל שרעבי: אז רק בשביל שנבין על מה אנחנו מדברים.
<הראל שרעבי: יש לנו 18 קרנות פנסיה ותיקות שלמעשה סגורות למצטרפים חדשים מאז שנת 1995.
<הראל שרעבי: בשנת 2003 היה הסדר קרנות הפנסיה שלמעשה לקח 8 קרנות מתוך ה-18 האלו ושם אותן תחת ניהול מיוחד.
<הראל שרעבי: אנחנו עוסקים ב-8 הקרנות מתוך ה-18 שנמצאות בניהול מיוחד, מה שקוראים בשוק עמיתים.
אלי אלאלוף: תקשור את זה בבקשה לחוק ההסדרים.
<הראל שרעבי: מה?
אלי אלאלוף: תקשור את ההצעות של היום לחוק ההסדרים.
<הראל שרעבי: לאיזה סעיף בחוק ההסדרים?
<נעה בן שבת: לעניית של כריות הביטחון.
אלי אלאלוף: לא לא כריות הביטחון.
<הראל שרעבי: גיל פרישה?
אלי אלאלוף: גיל פרישה.
<הראל שרעבי: אוקיי.
<הראל שרעבי: בקרנות הפנסיה הוותיקות שבהסדר, גיל הפרישה, כך נקבע בפרק ז'/1 לחוק הפיקוח על הביטוח, גיל הפרישה הוא בהתאם לגיל הפרישה בחוק בגיל פרישה ולמעשה הקרנות הללו צריכות לעקוב אחרי גיל הפרישה שקבוע בחוק.
<הראל שרעבי: זה הקשר לחוק ההסדרים.
<הראל שרעבי: בחוק ההסדרים למעשה נדחתה העלאת גיל ה פרישה של נשים מ-62 בשבעה חודשים.
<הראל שרעבי: גיל הפרישה של נשים היה אמור להתחיל לעלות בינואר 2017 וזה נדחה לתחילת ההעלאה באוגוסט 2017.
<הראל שרעבי: אז הדבר הזה, אחד התיקונים שלמעשה מובאים פה זה לתקן את התקנון האחיד, כדי שגם בתקנון האחיד גיל הפרישה לנשים, למעשה תחילת העלאת גיל הפרישה לנשים תידחה לאוגוסט במקום בינואר.
<הראל שרעבי: אז זה אחד התיקונים.
<הראל שרעבי: זה הקשר ל - - -
אלי אלאלוף: 62 פלוס ארבעה חודשים.
<הראל שרעבי: נכון, ילידות אוגוסט 1955 למעשה יתחילו לקבל קצבת זקנה בגיל 62 וארבעה חודשים.
<הראל שרעבי: מפורטת טבלה.
<הראל שרעבי: כל אישה לפני שנת וחודש הלידה שלה, באיזה גיל היא יכולה לקבל קצבת זקנה.
<הראל שרעבי: אני אדגיש, מדובר על לקבל קצבת זקנה בלי הפחתה, כי באופן מעשי כל אישה יכולה לפרוש כבר מגיל 60, אבל המשמעות של פרישה בגיל 60 היא למעשה הפחתת זכויות כי יש פה הקדמת פרישה ולמעשה הגיל הזה הוא גיל שבו לא מפחיתים לאותה אישה את קצבת הזקנה שלה בגין הקדמת פרישה.
<הראל שרעבי: אז להבנתי זה הקשר היחיד לחוק ההסדרים.
אלי אלאלוף: אפשר להתחיל?
<נעה בן שבת: אבל יש פה כמה תיקונים שונים, אם תוכל להתייחס אליהם.
<הראל שרעבי: אז נציג את התיקונים.
<הראל שרעבי: למעשה יש פה ארבעה תיקונים.
<הראל שרעבי: האחד, כפי שציינו, הוא התאמת גיל הפרישה לגיל הפרישה שקבוע בחוק גיל פרישה.
<הראל שרעבי: הדבר השני הוא שינוי מנגנון הזכאות ושינוי הגדרת הזכאות למי שאינו עומד ברשות עצמו ואני אסביר ככה בכמה מילים על מה מדובר.
<הראל שרעבי: בתקנון האחיד של קרנות הפנסיה שבהסדר ישנה זכאות לקצבת שארים למי שאינו עומד ברשות עצמו.
<הראל שרעבי: זה יכול להיות יתום או הורה של המבוטח או של הפנסיונר.
<הראל שרעבי: ההגדרה בתקנון האחיד כיום של מי שאינו עומד ברשות עצמו, זה מי שאינו מסוגל לכלכל את עצמו מחמת מצב בריאותו ואין לו הכנסה מעבודה או מכל מקור אחר, למעט קצבת נכות כללית של המוסד לביטוח הלאומי וקצבת זקנה של המוסד לביטוח לאומי.
<הראל שרעבי: זאת אומרת לפי ההגדרה היום, ברגע שלאותו יתום או לאותו הורה יש הכנסה כלשהי, אפילו בסכום מועט, הוא אינו זכאי לקצבת שארים מהקרן.
<הראל שרעבי: אז זאת למעשה ההגדרה היום.
<הראל שרעבי: בנוסף ההגדרה לא מתייחסת, או בכל אופן היא לא - - -
אלי אלאלוף: סליחה הראל.
אלי אלאלוף: מצאת מה שחיפשת?
אלי אלאלוף: איפה הרשימה?
אלי אלאלוף: זה מה שנקרא לשלוח מקרה - - - אתה זורק ואתה יודע שאין אף אחד.
<הראל שרעבי: בנוסף, התקנון האחיד כיום לא מתייחס או לא קובע כללים ברורים באיזה אופן מתייחסים לנכסים שיש לאותו שאר, למרות שההגדרה אומרת באופן מפורש אם יש לו הכנסה מעבודה או מכל מקור אחר.
<הראל שרעבי: זאת אומרת המכל מקור אחר לכאורה הוא מאד רחב, הוא אומר כל הכנסה שיש מכל מקור אחר מאיינת את זכותו של אותו שאר לקצבת שארים.
<הראל שרעבי: אבל התקנון לא קובע בהקשר הזה כללים איך מתייחסים לנכסים שיש לאותו שאר ובעניין הזה ניתן פסק דין בשנת 2013, שהורה למעשה לממונה לקבוע כללים בעניין הזה, כדי שהקרנות יידעו באיזה אופן לפעול במקרה שבו לאותו שאר יש נכסים ואיך מתחשבים באותם נכסים, איך הדבר הזה מקבל ביטוי לעניין ההגדרה הזאת.
<הראל שרעבי: אז לעניין ההגדרה זאת, למעשה בתיקון המוצע אנחנו מציעים לשנות את המנגנון באופן כולל.
<הראל שרעבי: זאת אומרת להעביר אותו ממנגנון שבו היום, ברגע שיש הכנסה כלשהי, מתאיינת הזכות לקצבת שארים, למעשה למנגנון של קיזוז, שבו עד שכר מינימום כולל, סך הכל הכנסות, לא מקזזים לאותו שאר דבר.
<הראל שרעבי: זאת אומרת עד שכר מינימום נותנים לקבל גם וגם, בעוד שבמצב הנתון היום, אם הייתה לו הכנסה מעבודה או מכל מקור אחר, אפילו בסכום מועט, הייתה מתאיינת זכותו מהקרן.
<הראל שרעבי: אז עד שכר מינימום לא מקזזים לו דבר ומעבר לזה מקזזים לו עד סכום הקצבה שלו כמובן.
<הראל שרעבי: זה המנגנון שמוצע לקבוע בתיקון.
<הראל שרעבי: בנוסף התיקון מציע באיזה אופן להתייחס לנכסים – פיננסים או אחרים שיש לאותו שאר, כך שאם הוא מחזיק נכנסים פיננסיים, אז למעשה רואים עליהם כאילו ישנה הכנסה בהתאם להכרה בריבית מסוימת או בשכר דירה, אם מדובר על נדל"ן.
<הראל שרעבי: וגם את הדבר הזה מביאים לידי ביטוי.
<הראל שרעבי: זאת אומרת התיקון המוצע מתייחס גם לשאלת הקיזוז או הזכות בכלל - - -
אלי אלאלוף: חברת הכנסת מיכל בירן, אחרי זמן רב חוזרת אלינו.
<הראל שרעבי: ומתייחס גם לאופן שבו מתחשבים בנכסים שיש לאותו שאר.
<הראל שרעבי: אז זה התיקון, זו הנקודה השנייה.
<הראל שרעבי: הנקודה השלישית מתייחסת ליכולת משיכה של סכומים קטנים.
<הראל שרעבי: תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים, שהותקנו בשנת 2016 קבעו שמי שיש לו בחשבונו בקופת גמל, בכמה סוגים של קופות גמל, לא בכל סוגי קופות הגמל, עד 8,000 שקלים, יכול למשוך את אותם כספים בפטור ממס, אולם המשיכה הזאת לא תחשב כמשיכה שלא כדין.
<הראל שרעבי: המטרה הייתה למעשה לנקות את החשבונות הקטנים האלה, שאין להם שום תועלת פנסיונית משמעותית, כי הם בסכומים מאד נמוכים, מהמערכת, ולמעשה לייצר לאנשים אפשרות למשוך את הכסף, כי הדבר הזה לא נותן להם שום דבר בהקשר פנסיוני וסתם יוצר סרבול בתוך המערכת.
אלי אלאלוף: נקי ממס.
<הראל שרעבי: נכון, נקי ממס.
<הראל שרעבי: התיקון שנעשה בשנת 2016 בתקנות הוסיף גם את האפשרות למשוך את ה-8,000 שקלים הללו מקרן ותיקה, אבל בקרנות הותיקות שבהסדר ישנה בעיה לבצע את הדבר הזה, כי יש כלל בתקנון שקובע שברגע שעמית מושך סכום מסוים כלשהו מקרן ותיקה שבהסדר, אותה משיכה מאיינת את יכולתו, את זכותו לקבל קצבה מכל קרן ותיקה אחרת שבהסדר, ולכן אם בטעות אותו אדם, נניח שכשהוא בא למשוך את ה-5,000 שקלים שיש לו באחת מהקרנות, לא מודע לנקודה הזאת או לא יודע שיש לו זכות לקצבה בקרן אחרת, ואם הוא מושך את אותם סכומים, כשהוא יבוא לקבל קצבה בעתיד מהקרן השנייה, יגידו לו איבדת את זכותך כי משכת - - -
מיכל בירן: על זה באמת דיברנו בזמנו.
מיכל בירן: לא תיקנו את זה אז?
<הראל שרעבי: אז רגע, הנה זה פה.
<הראל שרעבי: איבדת את זכותך לקבל קבצה.
<הראל שרעבי: התיקון שלפנינו למעשה אומר – משיכת הסכום הזה שנקבע בתקנות, לא תאיין, לא תפגע בזכותו של המבוטח לקבל קצבה מקרן ותיקה אחרת שבהסדר.
אלי אלאלוף: לא אמרת, אבל עד 8,000 שקלים.
<הראל שרעבי: כן, זה הסכום שנקבע בחוק בעניין יכולת המשיכה.
<הראל שרעבי: אז אנחנו כמובן צמודים אליה וזה גם מה שקבעו התקנות.
<הראל שרעבי: בהקשר הזה אנחנו נצמדים באופן מלא לתקנות ולחוק בעניין הזה.
<הראל שרעבי: אז זה התיקון השלישי.
<הראל שרעבי: התיקון האחרון נוגע למקדמי הקדמת פרישה ומקדמי היוון, שהמקדמים הללו, למעשה יש בתקנון האחיד אפשרות לכל מבוטח להתחיל לקבל קצבה, אמרנו גם מקודם, בגיל מוקדם מגיל הפרישה שקבוע לגביו בתקנות, ובנוסף לזה אפשרות גם להוון סכומים מסומים.
<הראל שרעבי: נניח שהוא רוצה לקחת חלק מהזכות שלו בסכום מהוון, גם את הדבר הזה התקנון מאפשר לו.
<הראל שרעבי: נקבעו בתקנון מקדמים שלפיהם מחשבים את הסכומים שהוא מהוון או מחשבים את הפחתת הקצבה שצריך לקבוע לו בגין הקדמת הפרישה.
<הראל שרעבי: כמובן שהמקדמים הללו הם תלויים בין היתר בשינויים בתוחלת החיים.
<הראל שרעבי: ככל שתוחלת החיים עולה, אז המשמעות של פעולת היוון מבחינה כלכלית היא שונה.
<הראל שרעבי: כלל שתוחלת החיים עולה, גם הקדמת פרישה מבחינה כלכלית, ההשפעה שלה על סך הכל התשלומים שהוא יקבל מהקרן, היא שונה ולכן נדרשת התאמה גם בתקנון.
<הראל שרעבי: בשנת 2013 פרסמה הממונה טבלאות חדשות שנוגעות לתוחלת חיים והתקנון לא עודכן בהתאם לאותן טבלאות חדשות.
<הראל שרעבי: אז הטבלאות שלפנינו בתיקון למעשה מציעות לעדכן את מקדמי ההקדמה ואת מקדמי ההיוון בהתאם לאותו חוזר.
<הראל שרעבי: אני אגיד שבאופן כללי הטבלאות הללו והמקדמים הללו הם מקדמים שמיטיבים עם העמית שרוצה להקדים קבלת קצבה.
<הראל שרעבי: הם פשוט נותנים לו סכום.
<הראל שרעבי: לגבי מי שמקדים קצבה, במקום שיפחיתו לו שיעור מסוים יפחיתו לו פחות בגין אותה הקדמה ולגבי מי שרוצה להוון קצבה, סכום ההיוון שלו יהיה גדול יותר לעומת המצב הנתון, בגלל שההשפעה של התארכות תוחלת החיים למעשה מאפשרת לשלם לו סכום יותר גדול.
<הראל שרעבי: זה באופן כללי לגבי טבלאות המקדמים.
<הראל שרעבי: אלה ארבעת התיקונים מבחינתנו.
אלי אלאלוף: יש שאלות לחברת הכנסת?
מיכל בירן: אני דוגרי דואגת, ואני מקווה שיש פה עוד מספיק אנשים שאולי יחשפו עוד עמדות.
מיכל בירן: על פניו הכל נשמע בסדר, אבל אולפתי לחשוש משינויים כאלה ואני רוצה לראות שלפני שאנחנו מאשרים את זה אנחנו מבינים עד תום מה ההשלכות של זה על אנשים.
מיכל בירן: כי לפעמים אנחנו פה בהינף יד מאשרים את זה, ואנשים אחר כך יגלו ש - - -
אלי אלאלוף: הרבה זמן לא היית בוועדה.
אלי אלאלוף: שום דבר הוא לא בהינף יד.
אלי אלאלוף: רק בשיקול דעת.
מיכל בירן: אז אני אומרת פה בשיקול דעת, אני מרגישה שוב, אלא אם תגידו שכולם חוץ ממני ממש מבינים - - -
אלי אלאלוף: אני לא בעד הצבעות.
מיכל בירן: אוקיי, סבבה.
אלי אלאלוף: אני בעד הבהרות.
אלי אלאלוף: אנחנו באנו להבהרות.
אלי אלאלוף: זכותך לשאול הכל.
אלי אלאלוף: יש לנו זמן.
<נעה בן שבת: השאלה היא רק לגבי הנושא של גיל הפרישה.
<נעה בן שבת: סליחה שאני מכניסה נושא אחד ושמה אותו.
<נעה בן שבת: גיל הפרישה למעשה נשאר גיל 62 החל מ-1 בינואר 2017 ואנחנו מדברים פה על אוכלוסייה שלפי מה שכתוב בתקנון הקרן, גיל הפרישה הוא גבוה יותר.
<נעה בן שבת: זאת אומרת אם הנשים האלה פורשות בגיל 62, מפחיתים להן את הזכויות, מתייחסים לזה כאל פרישה מוקדמת ובמבחינה זאת כל דחייה יכולה לגרוע מהאפשרות לפרוש או מהזכויות בפועל אם הן מחליטות לפרוש.
<נעה בן שבת: זה נראה לי הנושא שהוא הדחוף ביותר.
<נעה בן שבת: ולכן אני חושבת שכדאי לנו קודם כל לנסות לראות מה אנחנו יכולים לדבר על הנושא הזה.
<נעה בן שבת: לברר את הנושאים.
<נעה בן שבת: אני חושבת ש - - -
מיכל בירן: אם כך הדבר אז זה פשוט לא חוקי.
מיכל בירן: זה לא קשור אפילו ל-.
מיכל בירן: החוק כרגע עוד לא שונה.
מיכל בירן: כרגע עדיין זה 62.
<הראל שרעבי: לא, צריך לעדכן את התקנות.
<נעה בן שבת: הוא לא שונה במובן הזה שהוא דחה את מועד ה - - -
עבדאללה אבו מערוף: הפרישה.
מיכל בירן: כן, בקיצור כרגע זה 62.
מיכל בירן: השאלה אם הטבלאות באמת לא תואמות לזה.
<הראל שרעבי: לא, הן לא תואמות לזה.
<הראל שרעבי: בשביל זה אנחנו פה.
<הראל שרעבי: התקנון לא מעודכן וצריך לעדכן אותו.
<הראל שרעבי: התקנון האחיד קובע את הטבלאות והוא לא מעודכן לשינויים בחוק גיל פרישה.
<הראל שרעבי: בשביל זה אנחנו פה גם.
<הראל שרעבי: בין היתר בשביל זה.
מיכל בירן: כן, השאלה אם העדכונים שאתם מביאים, ונעה העלתה נקודה מאד קונקרטית ומדאיגה.
מיכל בירן: האם למרות שהיום עדיין גיל הפרישה לנשים הוא 62, מי שיוצאת בגיל 62 עושים לה כאילו היא בפרישה מוקדמת.
מיכל בירן: את מי מכם לא הבנתי נכון?
<נעה בן שבת: זו בדיוק השאלה?
מיכל בירן: אני הבנתי אותך נכון?
מיכל בירן: אוקיי, אז מה המצב פה?
<נעה בן שבת: לא, אבל את שואלת איך יכול להיות שהתקנון עומד בסתירה לחוק שאמור לחול על כל התקנונים וההוראות.
מיכל בירן: כן, כן.
מיכל בירן: זה בדיוק מה שאני שואלת.
<יאיר כוכב: שלום, יאיר כוכב, מקרנות הפנסיה הוותיקות שבהסדר.
<יאיר כוכב: אני אתחיל ואומר שזה לא נעשה בוועדה הזאת, זה נעשה בוועדת כספים, אבל השהיית גיל הפרישה בשמונה חודשים עולה כסף.
<יאיר כוכב: זה שנשים פורשות יותר מאוחר כי הן פורשות יותר מקודם ביחס למה שאנחנו תכננו שהן יפרשו, קרי הן עובדות פחות שנים ומקבלות יותר שנים פנסיה, זה עולה כסף ומישהו יצטרך לשלם על זה.
<יאיר כוכב: אנחנו עדיין לא יודעים להגיד כמה או המדינה או עמיתים אחרים בצורה של הפחתת זכויות.
<יאיר כוכב: כמו שאמרתי, זה נעשה בוועדה אחרת, בוועדת הכספים והתיקון הועבר במסגרת חוק ההסדרים והדבר הזה יקרה.
<יאיר כוכב: אנחנו לא יודעים כמה, אבל די ברור שהדבר הזה – אני רק רוצה להזכיר – שהדבר הזה מצטרף להשהיה של חמש שנים שבוצעה בסוף שנת 2011 בואכה 2012, שבה גם כן השהו בחמש שנים את אותו מהלך שבעצם אנחנו מדברים עליו עכשיו, של שמונה חודשים.
<יאיר כוכב: עשו מהלך דומה של חמש שנים אחורה.
<יאיר כוכב: צריך לזכור שבשונה מהרבה דברים הקרנות הוותיקות שבהסדר אין להן מקורות חיצוניים.
<יאיר כוכב: יש להן כמות מסוימת של אנשים, אין מצטרפים חדשים, כפי שהראל שרעבי אמר, זה סגור משנת 1995, כשמשהים את גיל הפרישה.
<יאיר כוכב: בשנים 2003-2004 כשעשו את הסדר קרנות הפנסיה הותיקות, התכנון היה להעלות את גיל הפרישה לנשים ל-67.
<יאיר כוכב: אז קטונתי מלקבוע מה גיל הפרישה הנכון לנשים.
<יאיר כוכב: אני רק רוצה להציג בפני הוועדה את העובדות האובייקטיביות.
<יאיר כוכב: ככל שגיל הפרישה לא עולה, הקרנות נכנסות לגירעון.
<יאיר כוכב: זה עניין מתמטי, אין פה חולק על הדבר הזה.
<יאיר כוכב: השאלה היא רק מה גובה הגירעון.
<יאיר כוכב: כיוון שהמאזנים של 31 בדצמבר עוד לא נקבעו, אז אנחנו לא יודעים להגיד מה גובה הגירעון.
<יאיר כוכב: אנחנו כן יודעים להגיד שזה עושה גירעון.
<יאיר כוכב: אנחנו כן יודעים להגיד שמישהו יצטרך לשלם עליו.
<יאיר כוכב: עכשיו לעניין הטכני שהעלתה היועצת המשפטי של הוועדה.
<יאיר כוכב: אנחנו מודעים לעובדה שיש סתירה בין התקנון לחוק.
<נעה בן שבת: והחוק אמור לגבור על כל הסכם.
<נעה בן שבת: לכאורה הוא אמור לגבור גם על התקנון ה - - -
<יאיר כוכב: ואנחנו ננסה, ככל שהוועדה תתקן את התקנון היום בהלימה לחוק כפי שמונח בפני הוועדה, הנשים שהיו אמורות לפרוש ולכאורה הפרשנו אותן בהפחתת זכויות – ותיכף אני אגיד בדיוק מה גובה הפחתת הזכויות יקבלו בדיעבד את הכסף לנשים – לכן הוועדה יכולה להניח בלוח הוועדה.
<יאיר כוכב: לעניין העניין הטכני, מהאחד בינואר עד המועד שבו אתם תאשרו את התקנון, אני לא יודע אם זה היום או בישיבה הבאה, או בעוד שתי ישיבות, אבל בכל מקרה זה יחול רטרו ומה שאת חוששת ממנו מבחינה טכנית, למרות העלות האקטוארית שאני אומר את זה.
<יאיר כוכב: אין כוונה בגלל עניינים טכניים לתקוע את העניין.
<יאיר כוכב: בגלל עניינים מהותיים לתקוע את העניין הטכני.
<יאיר כוכב: יקבלו בדיעבד ולכן זה.
<יאיר כוכב: רק לסבר את האוזן.
<יאיר כוכב: אישה שהייתה אמורה לפרוש בגיל 62 וארבעה חודשים, ציפתה עד 29 בדצמבר, שזה המועד שבו עבר שינוי חוק גיל פרישה, לפרוש בגיל 62 וארבעה חודשים.
<יאיר כוכב: בא המחוקק, היטיב איתה, מאפשר לה לפרוש בגיל 62.
<יאיר כוכב: יש סתירה בתקנון שאנחנו עובדים לבין החוק.
<יאיר כוכב: הסתירה הזאת - ואני לא בטוח שאנחנו רוצים לפתוח פה עניין של ייעוץ משפטי וזה – הסתירה הזאת, קשה לנו לחיות איתה, כי יש הוראה פרטנית שמדברת על התקנון הפרטני שלנו ויש חוק שאמור לגבור, כמו שהיא אמרה.
<יאיר כוכב: הסתירה הזאת, כרגע מה שעשינו לנשים, שבאנו ואמרנו תקשיבו בנות, אתן יכולות לפרוש, אנחנו נקטין לכן חצי אחוז לכל חודש.
<יאיר כוכב: הם הקדמת בחודש, - - - חצי אחוז מהפרישה.
<יאיר כוכב: כמו שאמרתי, אמרתי את הנתון זה השביל לסבר את האוזן.
<יאיר כוכב: חצי אחוז מהקצבה – במקום 1,000 תקבלי 950 אני חושב.
מיכל בירן: אבל כשעל פי החוק לא אמורים להוריד לך כלום.
<יאיר כוכב: לא משנה מה, ברגע שאתם תתקנו את התקנה אנחנו נחזיר את הדבר הזה.
<יאיר כוכב: העניין הוא ל - - -
אלי אלאלוף: מישהו הבין?
<יאיר כוכב: המסר הוא כזה - - -
אלי אלאלוף: לא, - - - החומר.
<יאיר כוכב: אחד הוא - - - הכסף, שנית ככל שתאשרו אף אחד לא ייפגע.
<יאיר כוכב: זה המסר.