GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: הוא לא אמור ליצור גירעון.
<ניר קידר: הוא רק משפר.
<ניר קידר: הוא רק משפר את המצב של קופות החולים.
<ניר קידר: אם קופות החולים, ההצעה שלהן היא שלא נאשר כאן את התיקון ביוקר הבריאות, שיאמרו.
אלי כהן: אנחנו רוצים שתאשר מחיר יום אשפוז.
אלי אלאלוף: רבותיי, מי שאמור לסכם, זה רק אני.
<רן רידניק: משרד האוצר.
<רן רידניק: יש הרבה מאוד סוגיות מורכבות וסבוכות בתחום הבריאות ויש הרבה מטרות לכולם, וזה בסדר.
<רן רידניק: כרגע אנחנו עוסקים בעניין נקודתי.
<רן רידניק: עדכון שמבוצע במדד יוקר בריאות שאמור להיות מאושר כאן אחרי שכבר נעשתה עבודה מקצועית ואחרי שהוגשה לממשלה ותוקצבה באופן הנדרש.
<רן רידניק: כרגע נדרש לאשר זאת.
<רן רידניק: זה מוסיף מקורות לקופות.
<רן רידניק: אף אחד מאתנו לא מצפה – גם אני במקום הקופות הייתי אומר שזה לא מספיק.
<רן רידניק: זה גם תפקידן לומר וזה בסדר.
<רן רידניק: עדיין המהלך הזה הוא מהלך מקצועי מאוד מסודר שמבוצע בתהליך סדור עם עבודת מטה, אישור בין השרים, אישור הממשלה, צו.
<רן רידניק: זה מהלך שמוסיף מקורות למערכת, מהלך שנבחן מקצועית ומשקף בצורה נכונה יותר את השינוי ולכן אני חושב שזאת הדילמה שבפנינו.
<רן רידניק: הקופות יכולות לומר שחסר כסף במקומות אחרים וזה בסדר וזאת טענה לגיטימית.
<רן רידניק: אני יכול לטעון כנגד שבשנתיים האחרונות נשרפים מאות מיליוני שקלים על שטויות של תחרות פרועה וחסרת כל הגיון תוך כדי פגיעה במבוטחים.
מיכל בירן: פספסתי אותך.
מיכל בירן: מה אתה אומר בזה?
<רן רידניק: אני אומר שהקופות, מעבר למדד יוקר, אומרות שחסר להם כסף וזה בסדר.
<רן רידניק: זה תפקידן.
<רן רידניק: אם ניכנס לעומקו של עניין, מעבר למדד, לסוגיות אחרות, אני יכול להראות שיש הרבה מאוד מקורות במערכת שיש כרגע בזבוז משאבים שגם פוגע במבוטחים.
<רן רידניק: הרגולטור על הקופות מתמודד עם זה וזה האתגר הראשון שלנו לפני שמבקשים עוד מהמערכת.
מיכל בירן: זה פשוט מקומם.
מיכל בירן: כמו מה?
מיכל בירן: עשיתם להן דיאטה, התייעלות, כבר שנים וכל המדדים שלכם אומרים שהן יעילות.
מיכל בירן: איפה עוד יש בזבוז?
מיכל בירן: אתה פשוט זורק את זה כאילו זה ברור.
<רן רידניק: זה משהו שמוצף לאחרונה באופן פומבי, וחבל.
<רן רידניק: אני חושב שבשנתיים האחרונות תופעה מאוד מאוד סוערת של גניבת רופאים ומבוטחים מקופה אחת לשנייה תוך תשלום של – במקרה הטוב – מאות אלפי שקלים נוספים בשנה עבור הדבר הזה בלי שקיבלנו גרם של בריאות.
מיכל בירן: ממש הרצחת וגם ירשת.
מיכל בירן: גם דאגתם שלא יהיו כאן מספיק רופאים ואז האשמתם אותך בכך שהם נאלצים לגנוב רופאים האחת מהשנייה.
אלי כהן: אתה הרגולטור לא עשית את העבודה שלך ועכשיו אתה מאשים אותי?
<רן רידניק: במקרה הזה, כן.
מיכל בירן: מה הם אמורים לעשות?
מיכל בירן: די.
מיכל בירן: זה בלתי נסבל.
<רן רידניק: הנושא הזה לא רלוונטי.
<רן רידניק: כרגע אנחנו בדיון על עדכון מדד היוקר.
אלי אלאלוף: יש לי עוד שאלה.
אלי אלאלוף: אנחנו נאשר את העדכון הזה והוא רטרואקטיבי ל-2016?
אלי אלאלוף: זאת אומרת ששלוש שנים, עד סוף 2018, נוכל לקבל הערכות מה היו ההשלכות של התוספת הזאת.
אלי אלאלוף: זה אפשר צמצום הגירעונות אחורה וזה אפשר הפעלת המערכת בצורה תקינה ללא גירעון לשנה וחצי קדימה?
<קריאה: יחד עם האשפוז.
אלי אלאלוף: אני רוצה לדעת האם ניתן יהיה לעשות את הבדיקות האלה ובסוף 2018 נוכל להימצא עם נייר שאומר שקיבלנו החלטה, הוספנו כך וכך לפי הקריטריונים האלה, ומה התוצאה מבחינת הגירעון בקופות?
<ניר קידר: עבודה כזאת, גם מרכז המחקר עשה כמה שנים אחורה.
<ניר קידר: אין שום בעיה לעשות את זה כל שנה ושנה, לבדוק מה השינוי הזה, כמה הוא באמת הוסיף לקופות החולים לעומת הנתונים שאנחנו רואים כאן וגם הנתונים על הגירעונות.
אלי אלאלוף: אם יימצא שבניהול תקין, נכון ומסודר, בלי תרגילים כאלה ואחרים חס ושלום, יש להן גירעון.
<ניר קידר: הגירעון של קופות החולים הוא הרבה יותר גדול ממה שהתיקון הזה בא לעשות.
אלי אלאלוף: אל תעביר אותי למיליארדים.
<ניר קידר: התיקון הזה לא יביא לחיסול הגירעון של קופות החולים.
אלי אלאלוף: לא רוצה להביא לחיסול.
אלי אלאלוף: אני רוצה לדעת אם התוספת שניתנה עבור התקופה הזאת של שלוש שנים, 2016-2018, האם התוספת שנתתם אפשרה ניהול ללא גירעון.
אלי אלאלוף: אני מדבר על שלוש שנים קדימה.
אלי אלאלוף: לא אחורה.
<ניר קידר: אני אומר שלצערי הרב בשלוש השנים האלה קופות החולים עדיין יהיו בגירעון.
אלי אלאלוף: בשוטף.
אלי אלאלוף: זה לא פותר את הבעיה של השוטף.
<ניר קידר: זה מצמצם את הגירעון שלהן בשוטף.
<ניר קידר: זה מצמצם אבל לא מחסל את הגירעון של הקופות.
אלי אלאלוף: זאת אומרת שמראש אתם אומרים לכו לעבוד ותהיו גירעוניים.
מיכל בירן: אני חושבת שהגדרתי את זה במדויק.
מיכל בירן: היו כאן עשרים שנים של התפרעות, תור הזהב של ניאו-ליברליזם, עשו דיאטת רצח.
אלי אלאלוף: מי זה הניאו-ליברליזם?
מיכל בירן: זה ביבי נתניהו.
מיכל בירן: הוא לא המציא את זה.
מירב בן ארי: היא מגדירה את שר האוצר.
מיכל בירן: מילטון פרידמן ואחרים.
אלי אלאלוף: אני לא מכיר את המלים האלה.
מיכל בירן: התוצאה של זה, אם אני אומר את זה במלים פשוטות, דיאטת הרעבה למגזר הציבורי בכלל, גם למערכת הבריאות.
מיכל בירן: עכשיו מנסים כבר כמה שנים לצמצם את הפערים שהצטברו אבל עדיין הניסוח הכי מדויק למה שקרה זה צמצום של הגזרות שהושתו עלינו.
אלי אלאלוף: שיעור בפוליטיקה כלכלית.
<נעה בן שבת: אדוני, אולי אפשר לראות את הנתונים ולא רק לראות מה המדד, כמה הוא הוסיף כי יכול להיות שזאת באמת בדיקה.
<נעה בן שבת: לראות לפי הטענה שיש פער בינו לבין מחיר יום אשפוז או עלויות אחרות שיש למערכת בצד ההוצאות אל מול צד ההכנסות.
<נעה בן שבת: איך המדדים האלה עומדים זה מול זה.
<נעה בן שבת: יכול להיות שמחיר יום אשפוז הוא באמת לא חזות הכול ואפשר לראות עוד מרכיבים שנמצאים שם ויש דברים שמאזנים אותם לכאן ולכאן, אבל לראות את שני הצדדים של המערכת,.
<חיים פרננדס: אני רוצה לומר שני דברים ביחס לתיקון שמוצע כאן.
<חיים פרננדס: האחד, שוב בצורה פורמלית.
<חיים פרננדס: אני חושב שהתיקון הוא חשוב וטוב והוא מוסיף מקורות למערכת אבל כמו שהדגשנו בדיון שהתפתח כאן בדקות האחרונות, הוא בהחלט לא מספיק ביחס לשאר האתגרים שהקופות מתמודדות אתם.
<חיים פרננדס: בראש ובראשונה, כל הנושא של מחיר יום האשפוז.
<חיים פרננדס: הערה שנייה.
<חיים פרננדס: אני רוצה לקשור את הדיון כאן לדיון שהתקיים אצלך בוועדה בסוף שנת 2016.
<חיים פרננדס: כרגע אנחנו מדברים על סל הבריאות ועל הדרך בה הוא מקודם באמצעות מדד יוקר הבריאות.
<חיים פרננדס: אנחנו לא מדברים על הדרך שבה מחלקים את הסל.
<חיים פרננדס: בסוף שנת 2016 חבר הכנסת אלאלוף, אצלך התקיים דיון בוועדה ותוקן חוק ביטוח בריאות ממלכתי לגבי הדרך בה מחלקים את הסל.
<חיים פרננדס: היה שם איזשהו תיקון ספציפי שאפשר לממשלה לעשות התאמות כאלה ואחרות.
מיכל בירן: על נוסחת הקפיטציה?
<חיים פרננדס: על נוסחת הקפיטציה.
<חיים פרננדס: יש ועדה ממשלתית שיושבת על הנושא הזה שנקרא נוסחת הקפיטציה.
<חיים פרננדס: יכול להיות שהיא תשבור איזשהו שיא ממשלתי.
<חיים פרננדס: היא מטפלת בנושא הזה למיטב זיכרוני למעלה מארבע שנים ובדיון האחרון, אם אני זוכר נכון, שהיה בסוף שנת 2016, דובר על כך שהתיקון הוא ממש כאן.
<חיים פרננדס: ממש שמענו פעמונים.
<חיים פרננדס: למיטב זיכרוני, גם אתה כיושב ראש הוועדה ביקשת לקבל על כך דיווח.
<חיים פרננדס: הנושא למיטב ידיעתי לא מקודם.
אלי אלאלוף: מישהו יודע מה קורה בנושא הזה?
<ניר קידר: אני יכול להעיר?
<ניר קידר: באמת נאמר באחד הדיונים.
<ניר קידר: נוסחת הקפיטציה צריכה להגיע לאישור הוועדה כאשר משרדי הבריאות והאוצר מגיעים וזה מגיע לאישור הוועדה.
<ניר קידר: לצערי הרב עדיין משרדי הבריאות והאוצר לא הגיעו להסכמות ביניהם לגבי השינויים.
<ניר קידר: שוב, זאת לא תוספת מקורות למערכת אלא זה רק איך מחלקים עוגה נתונה.
<ניר קידר: אנחנו עדיין נמצאים בדיונים לגבי הדבר הזה, לצערי הרב.
מיכל בירן: כדי שלא ננזוף בכם בדיעבד, האם קופות החולים, בתי החולים, הם חלק מהדיונים?
אלי אלאלוף: יש מועד להגשה?
<ניר קידר: מועד הגשה שהשרים קבעו במקור עבר לפני שנתיים בערך.
מירב בן ארי: הוא היה כאן רק במושב הזה עם הקפיטציה, כשהיה כאן בר סימן טוב.
מירב בן ארי: זה היה במושב הזה עת ישבנו.
מירב בן ארי: לפני כחודש וחצי, חודשיים.
אלי אלאלוף: אני אטפל בזה.
אלי אלאלוף: מועד להגשה, אני מבין שאני לא יכול לחייב אתכם.
אלי אלאלוף: זאת בעיה בין השרים?
אלי אלאלוף: זה נושא שנדון בין השרים?
<ניר קידר: זה עדיין בשיח בין המשרדים.
<ניר קידר: עדיין אין הסכמות.
אלי אלאלוף: אני ארשום את זה לטיפול אישי שלי.
אלי אלאלוף: הייתי רוצה לחזור לבקשה שלי.
אלי אלאלוף: בסוף 2018, לבדוק את המערכת אחרי שאנחנו נאשר כאן את מדד יוקר הבריאות, לראות מה המצב ומה זה גרם.
אלי אלאלוף: זה לא הגיוני שאתם אומרים שבאתם להתמודד עם הגירעונות ואומרים שבזה אתם ממלאים את תפקידכם ובינתיים אתם משאירים את המערכת גירעונית מראש.
אלי אלאלוף: אני יודע את השיקול כי לפעמים אתם נותנים נוחיות לקופות, הם ישתוללו ויגרמו לגירעונות וכולי, אז עדיף שיהיו בשליטה שלנו ושנשלוט בגירעון הצפוי.
אלי אלאלוף: אני לא אוהב שיקולים תת מחתרתיים כאלה, אבל נתמודד.
אלי אלאלוף: מה שבטוח שהייתי רוצה שבסוף דצמבר 2018 נקבל דיווח והערכה מה עשה המדד החדש אותו נאשר.
אלי אלאלוף: בבקשה, נעבור להקראה.
<נעה בן שבת: צו ביטוח בריאות ממלכתי (שינוי התוספת החמישית לחוק), התשע"ז- 2017 בתוקף סמכותנו לפי סעיף 9(ב)(3) לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, הנתשנ"ד-1994 (להלן - החוק), על פי המלצת מועצת הבריאות ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אנו מצווים לאמור: החלפת התוספת החמישית לחוק במקום האמור בתוספת החמישית לחוק יבוא: "לעניין סעיף 9 – אנחנו מציעים לא לחזור על הנוסח שקיים היום בתוספת אלא לעשות בו שינויים קלים מכיוון שזה מקובל.
<נעה בן שבת: מדד יוקר הבריאות יחושב כשקלול המדדים שלה
<נעה בן שבת: לן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לפי השיעור היחסי של כל מדד המרכיב אותו כמפורט להלן.
<נעה בן שבת: שישים ואחד אחוזים ושבע עשיריות האחוז (61.7 אחוזים) ממנו יהוו מדד השכר למשרת שכיר במגזר הבריאות.
<נעה בן שבת: שלושה אחוזים וחמש עשיריות האחוז (3.5 אחוזים) ממנו יהוו מדד השכר למשרת שכיר במגזר הציבורי.
<נעה בן שבת: חמש עשיריות האחוז (0.5 אחוזים) ממנו יהוו מדד השכר למשרת שכיר במשרדי הממשלה (ממשלה מרכזית).
<נעה בן שבת: שלושה אחוזים (3 אחוזים) ממנו יהוו שכר המינימום.
<נעה בן שבת: עשרים ושישה אחוזים ושמונה עשיריות האחוז (26.8 אחוזים) ממנו יהוו מדד המחירים לצרכן.
<נעה בן שבת: ארבעה אחוזים וחמש עשיריות האחוז (4.5 אחוזים) ממנו יהוו מדד מחירי תשומות הבנייה למגורים".
מיכל בירן: שכר המינימום מאוד נמוך.
מיכל בירן: לא?
אלי אלאלוף: נסיים ואחר כך נתייחס.
<נעה בן שבת: שנת 2015 – כאן מוצע להוסיף הערה שהייתה בהוראת התחולה ואני מציעה שהיא תהיה כאן בנוסח - תהיה שנת הבסיס לחישוב שיעור מדד יוקר הבריאות לשנים שלאחריה על כלל מרכיביו מהמאה.
<נעה בן שבת: במקום שנת 1995.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, מכאן ואילך יחושבו לפי המדד הזה.
<נעה בן שבת: זה הופיע למטה ואני מציעה להעלות את זה לכאן.
<נעה בן שבת: תחולה עדכון עלות הסל לקופות לפי סעיף 9(ב)(1) לחוק, יתבצע בהתאם למרכיבי מדד יוקר הבריאות (להלן – המדד) כשינויים בצו זה החל בשנת 2016 ולפי שיטת החישוב המפורטת בסעיף קטן (ב).
<נעה בן שבת: עלות הסל לקופות לשנת 2016 תתעדכן בהתאם לשיעור העלייה של המדד הממוצע לשנת 2016 לעומת המדד הממוצע לשנת 2015 אילו היה מחושב לפי רכיבי המדד כשינויים בצו זה.
<נעה בן שבת: על בסיס עלות הסל לשנת 2016 כפי שנקבעה מחדש לפי סעיף קטן זה בהרכבו של המדד ושינויו בצו זה, תחושב עלות הסל לשנת 2017 ואילך.
<נעה בן שבת: על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ב), לכל עניין שאינו התחשבנות של המדינה עם קופות החולים לעניין סכום עלות הסל לקופות, יבואו בחשבון שיעור עליית המדד ועדכון עלות הסל בשיעור מצטבר, בהתאם להוראות הסעיפים הקטנים האמורים, רק החל ביום ט"ז בניסן התשע"ח (1 באפריל 2018).
<נעה בן שבת: זאת אומרת, ההתחשבנות הרטרואקטיבית לשנת 2016 נוגעת רק לעדכון לעניין עלות הסל לקופות ולא לשאר ההשלכות של מדד יוקר הבריאות.
<רני פלוטניק: בהגדרה של מדד יוקר הבריאות כתוב יחושב כשקלול המדדים שלהלן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
<רני פלוטניק: המדד שהוספנו הפעם, מדד שכר מינימום, הוא לא מדד שמפורסם באופן תדיר באתר.
<נעה בן שבת: אבל היא מחשבת אותו.
<נעה בן שבת: היא מחשבת את כל המדדים.
<רני פלוטניק: אני מציע לשנות את זה לכך שהיא מחשבת.
<רני פלוטניק: לשיקולכם.
<אליעזר שוורץ: זה מדד חדש שהוא לא היה קיים.
<אליעזר שוורץ: אנחנו בקשר עם הלמ"ס והם מודעים לזה והם יוכלו לחשב את זה.
<אליעזר שוורץ: בזכות השינוי הזה, יהיה עכשיו מדד של הלמ"ס שבודק גם את שיעור השינוי בשכר מינימום.
<נעה בן שבת: גם רטרואקטיבית לך-2016.
מירב בן ארי: נעשה כאן גם שינוי במדד של הלמ"ס.
<נעה בן שבת: כתוב כאן שזה על פי המלצת מועצת הבריאות.
<נעה בן שבת: הייתה המלצה כזאת של מועצת הבריאות.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור צו ביטוח בריאות ממלכתי (שינוי התוספת החמישית לחוק), התשע"ז-2017?
אלי אלאלוף: בעד – פה אחד צו ביטוח בריאות ממלכתי (שינוי התוספת החמישית לחוק), התשע"ז-2017, אושר.
אלי אלאלוף: קודם כל, תודה גם למרכז המחקר והמידע של הכנסת.
אלי אלאלוף: אני מבקש שתמשיכו לעשות מעקב כדי שבסוף 2018 נוכל לעשות את הבדיקה.
אלי אלאלוף: תודה לכל אנשי משרד הבריאות ולאנשי האוצר.
אלי אלאלוף: חברים, אני מרגיש שפתחנו איזה דיון פתוח קבוע בין הקופות לוועדה ואני אשמח שנמשיך בו.
אלי אלאלוף: תעדכנו אותנו בהתלבטויות שלכם ובקשיים שאני מקווה שלא תפגשו, אבל אם תפגשו, אנחנו לרשותכם כרגיל.
אלי אלאלוף: שבוע טוב.
אלי אלאלוף: היום ה-24 ביולי 2017, א' באב התשע"ז, השעה 8:33 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: בוקר טוב חבריי חברי הכנסת.
אלי אלאלוף: אנחנו חוזרים להצעת חוק של הקמת מועצה לגיל הרך ביוזמתו של חבר הכנסת מנואל טרכטנברג ומספר חברים שחוץ ממני אחרים לא נמצאים כאן.
אלי אלאלוף: אבל מוטי יוגב נמצא כאן, חבר חדש וחרוץ ואני שמח על כך.
אלי אלאלוף: אם אין הערות מיוחדות, נתחיל.
<ענת מימון: הנוסח שבפניכם הוא הנוסח שעבר בקריאה הראשונה.
<ענת מימון: המבנה של החוק השתנה מעט בעקבות הנוסח שעשינו ויש בעקוב אחר שינויים כמה שינויים קטנים שאחרי ההערות שקיבלנו אנחנו מבקשים להכניס לנוסח שיעבור בקריאה שנייה ושלישית.
<ענת מימון: אני אקרא את הסעיפים וככל שיש הערות לסעיפים, אפשר לפנות ולבקש.
<ענת מימון: פרק א': מטרה והגדרות מטרת החוק מטרתו של חוק זה לקדם את הטיפול בילדים בגיל הרך ואת התפתחותם הגופנית והשכלית, להבטיח את בריאותם הפיזית והנפשית ואת מילוי צורכיהם החינוכיים, החברתיים, הפיזיים והרגשיים ולתת להם תנאים נאותים וסביבה טיפולית-חינוכית הולמת ומותאמת, שיאפשרו להם שוויון הזדמנויות בחייהם הבוגרים.
<ענת מימון: הגדרות בחוק זה – "הגיל הרך" – מלידה עד תחילת הלימודים בכיתה א'.
<ענת מימון: "ועדת השרים" – ועדת השרים לענייני הגיל הרך שהוקמה לפי הוראות סעיף 19.
<ענת מימון: "חוק תקציב שנתי" – כמשמעותו בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.
<ענת מימון: "מוסד להשכלה גבוהה" – כהגדרתו בחוק שילוב סטודנטים במערכת החינוך, התשס"ה-2005.
<ענת מימון: "המועצה להשכלה גבוהה" – כמשמעותה בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958.
<ענת מימון: "תחום הגיל הרך" – לרבות נושאים אלו: חינוך וחינוך מיוחד, בריאות לרבות רפואה מונעת, טיפות חלב ומכונים להתפתחות הילד, רווחה, מסגרות חינוכיות וטיפוליות ופיתוח מסגרות אלו, תזונה, פנאי, הדרכת הורים, בטיחות וצמצום העוני, והכול אם הם נוגעים לגיל הרך.
<ענת מימון: "השר" – שר החינוך.
אלי אלאלוף: במוסדות האלה לא כללנו את המרכזים לגיל הרך.
<ענת מימון: במסגרת החינוך.
מנואל טרכטנברג: במסגרת משרד החינוך.
מנואל טרכטנברג: הם עברו כבר לפני חצי שנה.
<ענת מימון: אבל כתוב מסגרות חינוכיות וטיפוליות.
אלי אלאלוף: אני הייתי שם את המרכזים לגיל הרך.
אלי אלאלוף: אלה מוסדות שקיימים היום בשישים ישובים.
אלי אלאלוף: אני מעדיף כפילות מאשר שכחה.
אלי אלאלוף: חוץ מזה, זה נותן לי הרגשה טובה.
אלי אלאלוף: מ-1985 אני עובד בזה.
מנואל טרכטנברג: רק לשם כך זה שווה.
<ענת מימון: אנחנו נוסיף את המרכזים לגיל הרך לתוך התחום של הגיל הרך.
<רחל סונגו: לציין שהנציג של זרוע העבודה בכניסה.
<רחל סונגו: כשהוא יגיע, הוא רוצה להתייחס לעניין של שר החינוך.
<ענת מימון: פרק ב': המועצה לגיל הרך הקמת המועצה לגיל הרך מוקמת בזה המועצה לגיל הרך (בחוק זה – המועצה) שתפעל במסגרת משרד החינוך.
<ענת מימון: תפקידי המועצה תפקידי המועצה הם: להכין תכנית לאומית רב שנתית לתקופה שלא תפחת משלוש שנים, שמטרתה לקדם את הטיפול בתחום הגיל הרך כפי שהחליטה המועצה ולהמליץ על סדרי העדיפויות ליישום התכנית האמורה.
מרדכי יוגב: להכין תכנית לאומית רב שנתית לתקופה שלא תפחת משלוש שנים, זאת אומרת שאתה רואה קדימה עבודה רב שנתית.
מרדכי יוגב: למה מחקתם על שלא תעלה על חמש שנים?
מנואל טרכטנברג: התכנית הרב שנתית שאני הובלתי במועצה להשכלה גבוהה הייתה חמש שנתית, אבל האוצר דרש לפרוס אותה על שש שנים בגלל סיבות תקציביות.
מנואל טרכטנברג: זה היה מונע את זה.
מרדכי יוגב: אתה לא חושש ממריחה של התכנית?
מנואל טרכטנברג: זה לאורך כמה זמן אתה יכול לפרוס את התכנית.
מנואל טרכטנברג: המינימום זה שלוש שנים כדי שזה יהיה רב שנתי.
מרדכי יוגב: אני לא רוצה שזה יימרח.
מנואל טרכטנברג: גם אני לא רוצה בכך.
מנואל טרכטנברג: אני אומר שלפעמים הסיבות הפרגמטיות, אתה לא רוצה להיות כבול בשל מגבלה כלשהי.
מרדכי יוגב: ואם תכתוב עשר שנים?
מנואל טרכטנברג: זה יעורר את השדים.
אלי אלאלוף: זה עניין טקטי.
<ענת מימון: לתאם בין משרדי הממשלה לרשויות המקומיות בכל הנוגע לפעילותם בתחום הגיל הרך, ובכלל זה תיאום לשם איתור וזיהוי מוקדם של ילדים בגיל הרך במצבי סיכון, של קשיים בתפקוד הורי ושל עיכוב בהתפתחות של תינוקות ופעוטות, וכן תיאום לשם צמצום העוני בקרב ילדים בגיל הרך, והכול לשם הטיפול בהם.
<ענת מימון: לתאם בין משרדי הממשלה לרשויות המקומיות בכל הנוגע לצרכים של ילדים בגילן הרך עם מוגבלויות.
<ענת מימון: להמליץ על אמות מידה בתחום הגיל הרך על דרכי יישום ואכיפה של אמות המידה האמורות.
<ענת מימון: לגבש המלצות לגבי ההכשרה המקצועית הנדרשת מאנשי מקצוע העוסקים בתחום הגיל הרך.
<ענת מימון: לקדם פעולות הסברה בתחום הגיל הרך.
<ענת מימון: להמליץ על דרכי הערכה ומדידה איכותית וכמותית של פעילות המוסדות בתחום הגיל הרך ושל ההכשרות של אנשי המקצוע העוסקים בתחום הגיל הרך.
<ענת מימון: להקים ולנהל מרכז לאומי למידע ולמחקר בתחום הגיל הרך כאמור בסעיף 11.
<ענת מימון: להמליץ על תכניות יצירת רצף בין המסגרות השונות המיועדות לגיל הרך ובין מסגרות כאמור לבתי ספר, לרבות בחינוך המיוחד.
<ענת מימון: לייעץ לוועדת השרים.
<ענת מימון: כאן הורדנו את "בכל עניין הנוגע לתחומי פעולתה" כי כמו שנראה בהמשך, יש לה למעשה תפקיד מאוד מצומצם.
<ענת מימון: היא מאשרת את התכנית ומנתבת את התקציב ליישום התכנית.
<אביבית ברקאי אהרונוף: לגבי המלצות לגבי הכשרה מקצועית, בסעיף (4).
<אביבית ברקאי אהרונוף: אולי אפשר בסוף להוסיף לרבות הכשרה מקצועית הנדרשת ככל שמדובר בפעוטות עם מוגבלות.
<אביבית ברקאי אהרונוף: במקרה כזה תידרש הכשרה ייעודית וייחודית.
אלי אלאלוף: לא מפריע.
<ענת מימון: לכאורה הנוסח היום כולל.
<ענת מימון: כלומר, זה לא גורע.
<ענת מימון: כמובן שזה כולל גם פעוטות עם מוגבלות.
<אביבית ברקאי אהרונוף: יש מקומות חינוך שאין אולי הכשרה מיוחדת.
<ענת מימון: אנחנו מוסיפים: "לרבות ההכשרה המקצועית הנדרשת".
<ענת מימון: אנשי מקצוע העוסקים בפעוטות עם מוגבלות.
<ענת מימון: זה יוסף בפסקה (5).
<אביבית ברקאי אהרונוף: בפסקאות (4) ו-(5).
<ענת מימון: ועדות מייעצות המועצה רשאית למנות ועדות מייעצות, מקרב חבריה ושלא מקרב חבריה, לתקופה שתקבע ולמטרות שתקבע, ולמנות יושבי ראש לוועדות אלו.
<ענת מימון: כאן הייתה בקשה של משרד המשפטים שהמועצה תקבע לעצמה נוהל לגבי הקמת ועדות משנה כאלה כדי שבאמת תהיה דרך קבועה להקמת הוועדות, למינוי של הנציגים שלהן ולדרכי הפעולה שלהן.
<ענת מימון: משרד המשפטים, לגבי הנוהל שאתם מבקשים לגבי ועדות המשנה.
<הדיל יונס: שייקבע נוהל.
<ענת מימון: תקנות או נוהל שהמועצה תקבע לעצמה נוהל עבודה פנימי?
<הדיל יונס: מספיק נוהל שהמועצה תקבע לעצמה.
<ענת מימון: אנחנו מוסיפים בסעיף 5 שהמועצה תקבע נוהל עבודה לעניין מינוי ועדות כאמור.
אלי אלאלוף: מצטרפת אלינו חברת הכנסת רחל עזריה.
רחל עזריה: לא יכולתי לוותר.
<ענת מימון: הזמנת מומחים ובעלי ידע המועצה רשאית לזמן לדיוניה מומחים ובעלי ידע בנושאים מקצועיים או לבקש מהם חוות דעת אם ראתה שהדבר דרוש לה לשם גיבוש עמדתה.
<ענת מימון: סדרי עבודה יושב ראש המועצה או סגנו יכנסו את המועצה לפחות ארבע פעמים בשנה קלנדרית.
<ענת מימון: המניין החוקי בישיבות המועצה הוא 12 מחבריה, ובהם יושב ראש המועצה או סגנו, וכן שלושה חברים לפחות שהם נציגי משרדי ממשלה שונים, ואחד מהם – נציג משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.
<ענת מימון: החלטות המועצה יתקבלו ברוב קולות של חברי המועצה המשתתפים בהצבעה, ובהם שלושה חברים שהם נציגי משרדי ממשלה שונים לפחות.
<ענת מימון: היו הקולות שקולים, יכריע יושב ראש המועצה, ובהיעדרו – סגנו.
<ענת מימון: המועצה תפרסם לציבור את סדר היום הצפוי של ישיבות המועצה, וכן תפרסם לאחר הישיבות את ההחלטות שהתקבלו בהן.
<ענת מימון: המועצה תקבע את סדרי עבודתה ונהליה, ככל שלא נקבעו לפי חוק זה.
<ענת מימון: תוקף פעולות קיום המועצה, סמכויותיה, תוקף החלטותיה ופעולותיה לא ייפגעו מחמת שנתפנה מקומו של חבר מחבריה.
<ענת מימון: גמול והחזר הוצאות חבר המועצה, למעט סגן ושב ראש המועצה, לא יהיה זכאי לגמול בעד חברותו במועצה, אך יהיה זכאי לקבל החזר הוצאות סבירות שהוציא לצורך השתתפותו בישיבות המועצה, ובלבד שאינו זכאי לקבל החזר עבור הוצאות אלו ממקור אחר.
<ענת מימון: חבר המועצה שהוא עובד המדינה, עובד גוף מתוקצב או עובד באותו גוף שהוא מייצג במועצה לא יהיה זכאי להחזר הוצאות כאמור בסעיף קטן (א).
<ענת מימון: סגן יושב ראש המועצה יהיה זכאי לקבל שכר או גמול, לפי הוראות שייקבעו השר שור האוצר.
<ענת מימון: בסעיף זה, "עובד המדינה" ו"עובד גוף מתוקצב" – כהגדרתם בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.
<ענת מימון: דוח שנתי המועצה תכין מדי שנה דוח שנתי המסכם אתך פעילותה ואת החלטותיה בשנה החולפת, את עיקר הממצאים של מרכז המידע, את התכנית הלאומית הרב-שנתית המעודכנת שהכינה בתחום הגיל הרך ואת יישום התכנית הרב-שנתית במשרדי הממשלה וברשויות המקומיות.
<ענת מימון: הדוח השנתי יוגש לראש הממשלה, לוועדת השרים וליושב ראש הכנסת לא יאוחר מיום 31 במרס בכל שנה לגבי השנה שחלפה.
<ענת מימון: יושב ראש הכנסת יורה על קיום דיון בדוח השנתי שהוגש לו כאמור, בכנסת או בוועדה מוועדותיה שתחום הגיל הרך נמצא במסגרת סמכויותיה, כפי שתקבע ועדת הכנסת.
<ענת מימון: ועדת השרים תקיים דיון בדוח השנתי לאחר הגשתו.
<ולרי זילכה: בית איזי שפירא, פורום ארגונים והורים למען הורים עם מוגבלות.
<ולרי זילכה: הדוח הזה יהיה נגיש וגלוי לעיני הציבור?
<ענת מימון: מרגע שהוא מוגש לכנסת, כן.
אלי אלאלוף: הצטרפה אלינו חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד.
מנואל טרכטנברג: ושותפה בעשייה בגיל הרך בכל הקשר והקשר ובטח בהקשר הזה.
<ענת מימון: מרכז לאומי למידע ולמחקר בתחום הגיל הרך המועצה תקים ותנהל מרכז לאומי למידע ולמחקר בתחום הגיל הרך (להלן – מרכז מידע) שמטרותיו הן הפעלת מערך לאיסוף מידע, עריכת מחקרים ועיבוד נתונים בתחום הגיל הרך והעמדת המידע לשימוש עבודת המועצה.
<ענת מימון: מרכז המידע יפעל להאחדת השימוש של משרדי הממשלה והרשויות המקומיות במונחים הנוגעים לתחום הגיל הרך.
<ענת מימון: פעילות מרכז המידע בתחום החינוך תיעשה – כאן העירו לנו שצריך לומר בשיתוף פעולה – בשיתוף פעולה עם הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך שבמשרד החינוך.
<ענת מימון: פעילות מרכז המידע בתחומים אחרים תיעשה בשיתוף פעולה עם יחידות המחקר של משרדי הממשלה, ככל שהתחום נוגע אליהן.
מנואל טרכטנברג: מה המשמעות של שיתוף פעולה לעומת תיאום?
<ענת מימון: שיתוף פעולה זה משהו שיש בו שוויון.
אלי אלאלוף: בתנאי שמרכזי המחקר במשרדים השונים יפעלו בתחום הזה.
<ענת מימון: כל.
<ענת מימון: ככל שהתחום נוגע אליהם.
<ענת מימון: בוודאי.
אלי אלאלוף: אבל שיפעל.
אלי אלאלוף: לצערי, אני לא אנקוב בשם, אני מכיר לפחות אחד שלא פועל בתחום.
<ליאת יעקובוביץ: משרד המשפטים.
<ליאת יעקובוביץ: אנחנו מבקשים להוסיף בסעיף - הזה בגלל שיש כאן עניינים של איסוף מידע, פרטיות, שכשלעצמו הוא עניין רגיש, פרטיות קטינים על אחת כמה וכמה – ש"רשות ציבורית לא תעביר נתונים המהווים מידע כהגדרתו בסעיף 7 לחוק הגנת הפרטיות, התשמ"ד-1981 או ידיעה על ענייניו הפרטיים של אדם אף שאינה בגדר מידע כאמור".
<ליאת יעקובוביץ: סעיף כזה קיים גם במועצות אחרות, בחוק המועצה הארצית לבטיחות תזונתי, ואנחנו חושבים שיהיה נכון להוסיף אותו גם כאן.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה להבין.
מנואל טרכטנברג: אני בהחלט חושב שחייבים להחיל את חוק הגנת הפרטיות על המידע הזה אבל אני פשוט רוצה לדייק כאן.
מנואל טרכטנברג: נניח שהמרכז הזה פונה לצורך העניין למשרד העבודה והרווחה בבקשה להעביר מידע על רישום למעונות לפי כל מיני פרמטרים כדי שהמידע הזה ישמש אותו בקבלת החלטות.
מנואל טרכטנברג: האם זה מונע את העברת המידע?
מנואל טרכטנברג: מי רשם, איפה ורשימת הישובים.
מנואל טרכטנברג: אני הייתי רוצה שהמידע יועבר אבל יועבר כך שאי אפשר יהיה לזהות פרסונלית את הפרטים.
<הדיל יונס: לא מספיק שלא יהיו נתונים מזהים.
<הדיל יונס: להבנתנו מרפרנטית פרטיות, זה לא מספיק שניתן לפעמים גם בלי פרטים מזהים של שם לזהות את המקרה לפי מיקום ולפי פרטים.
מנואל טרכטנברג: כאן האיזון.
מנואל טרכטנברג: אני מחפש את האיזון באפקטיביות של מרכז המידע הזה.
מנואל טרכטנברג: הרבה מאוד החלטות שצריך לקבל, צריכות להיות מבוססות על מידע שמתקבל מהרשויות השונות.
מנואל טרכטנברג: צריך למצוא את האיזון כדי לא לפגוע בפרטיות.
<ענת מימון: אולי אני אקריא מה הכוונה למידע לפי סעיף 7 לחוק הגנת הפרטיות: "מידע – נתונים על אישיותו של אדם, מעמדו האישי, צנעת אישיותו, מצבו הבריאותי, מצבו הכלכלי, הכשרתו המקצועית, דעותיו ואמונתו".
<ענת מימון: כלומר, הכוונה באמת לאדם ספציפי.
<ענת מימון: כל המעטפת הזאת.
<ענת מימון: לכן אני סבורה שככל שמדובר במידע שהוא סטטיסטי או נתונים שהם ללא שיוך לאדם מסוים, זה לא עולה – אנחנו עדיין נשאיר את ההפניה לחוק הגנת הפרטיות – כדי מידע לפי סעיף 7 כמו שהקראתי עכשיו.
<הדיל יונס: איסוף מידע סטטיסטי הוא בעצם מחייב אתכם גם להיות כפופים לפקודת הסטטיסטיקנים וזה אומר גם עוד הרבה חובות אליהן צריך להיות כפופים, שאני לא כל כך מכירה אבל צריך להבין לאן נכנסים.
<רחל סונגו: אני גם הרפרנטית אצלנו לחוק הגנת הפרטיות.
<רחל סונגו: אני יכולה לומר שמה שאנחנו עושים, כאשר משרד ממשלתי או גוף ציבורי רוצה לקבל מאתנו מידע, אנחנו מעבירים את הבקשה דרך הוועדה להעברת מידע לגופים ציבוריים לפי פרק ד' לחוק הגנת הפרטיות ואז אנחנו גם יכולים לשלוט במידע שאנחנו מעבירים.
<רחל סונגו: כלומר, אנחנו נעביר את המידע כמה שיותר מצומצם ורק את מה שצריך.
<רחל סונגו: הגורמים המקצועיים כמובן נמצאים בוועדה ואם הם סבורים שלא צריך להעביר את המידע, הם לא יעבירו אותו.
<רחל סונגו: אם אפשר להעביר לדוגמה רק מידע שהוא סטטיסטי, אנחנו נעביר עם כמה שפחות פגיעה בפרטיות וכמובן הכול דרך הוועדה.
<רחל סונגו: כלומר, היועץ המשפטי של הגוף מאשר וגם אנחנו מאשרים בוועדה שלנו.
מנואל טרכטנברג: צריך לנסח את זה.
<ליאת יעקובוביץ: זה פרק ד' בחוק הגנת הפרטיות.
<ליאת יעקובוביץ: זה הסדר כללי שקיים.
<רחל סונגו: הוא קיים.
<ענת מימון: זה רק מסביר שקיים כאן מנגנון שמהווה מסננת, אבל כן צריך יהיה להוסיף את הסייג שהרשויות לא יעבירו מידע שמהווה מידע כהגדרתו בסעיף 7 לחוק הגנת הפרטיות או ידיעה על ענייניו הפרטיים של אדם, כמו שביקשו ממשרד המשפטים להוסיף.
<ענת מימון: זה איזשהו נוסח שקיים בחקיקה כזאת לגבי העברת מידע למרכזים.
<רחל סונגו: אנחנו רוצים למנוע את זה לחלוטין?
מנואל טרכטנברג: זאת בדיוק הנקודה.
<ליאת יעקובוביץ: זאת לא מניעה לחלוטין, אבל את כן חושבת שמידע סטטיסטי, כמו שאת אומרת, הוא מידע שיכול לעזור כאן.
אלי אלאלוף: חברים, השיחות ביניכם לא נוחות לפרוטוקול.
אלי אלאלוף: דברו למיקרו ותאמרו את השמות.
<ורד כרמון: שירות ילד ונוער במשרד הרווחה.