GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: קיבל מתנדב בשירות לאומי או להתנדבות קהילתית בלי שווידא כי מתקיימים לגבי המתנדב התנאים הקבועים בסעיף 3(א) בניגוד להוראות סעיף 52 (2).
<נעה בן שבת: הפנה מתנדב לגוף שלא אושר כגוף מפעיל בניגוד להוראות סעיף 54(ב).
<נעה בן שבת: לא שילם למתנדב דמי כיס לפי התעריף בניגוד להוראות לפי סעיף 52(8).
<נעה בן שבת: אלה הנושאים.
אלי אלאלוף: ברור לכולם?
<נעה בן שבת: אני רק רוצה להשלים את הקריאה גם של ההוראות של התיקונים העקיפים שעוד לא קראנו אותם.
<נעה בן שבת: לא ניכנס לפרק האחרון של השונות, אבל רק את התיקונים העקיפים מסעיף 85 בעמוד 87.
<נעה בן שבת: תיקון חוק שירות לאומי אזרחי.
<נעה בן שבת: בחוק שירות לאומי אזרחי תשע"ד, בסעיף 1 אחרי הגדרה - - - ובו חוק שירות אזרחי תשע"ז 2017.
קטן יבוא: אני גם באותה הסתייגות שיש לנו לגבי החוק העיקרי, כי אנחנו מדברים על אדם שהוא באמת מחויב בדמי הביטוח כאמור.
ח יבוא: הסעיף הזה הוא תוספת שנוספה לנוכח הוראת סעיף 11(א).
ח יבוא: אני רוצה להזכיר במה מדובר.
ח יבוא: בישיבה קודמת שבה השתתף השר עלתה בקשתו להגן על הסכומים המשולמים למתנדבים מפני עיקול.
ח יבוא: כיום יש הגנה על כספים שמגיעים לחייל ולמשרת בשירות לאומי אזרחי ושירות לחרדים, מפני עיקול, אבל על מה שנקרא תשלומי משפחה, זאת אומרת התשלומים הסוציאליים ולא על דמי הקיום הבסיסיים.
ח יבוא: אם מכניסים הוראה כזאת בחוק לגבי שירות לאומי, אז כמובן צריך לעשות את התיקונים גם לגבי השירות הלאומי אזרחי, החרדים, וגם לגבי חיילים.
ח יבוא: המשמעות של הדבר הזה היא שדמי הקיום השוטפים של החייל, גם הם מוגנים מפני עיקול.
ח יבוא: לעניין הזה יש שני צדדים.
ח יבוא: הצד האחד הוא באמת שמובטחים אותם דמי כיס השוטפים לחיילים.
ח יבוא: הצד השני של הדבר הזה הוא שאם הנושים, מי שזכאים לקבל תשלומים, זכאים לעקל כספים בעד התשלומים האלה, הם בעצם לא יקבלו את כספם.
ח יבוא: כאן צריך להגיד, לפעמים חיילים מוציאים הוצאות ויש גם עניין של החזר החוב.
ח יבוא: זה הצד השני של הדבר.
ח יבוא: בנוסף לכך צריך לציין שממילא לפי סעיף 50(א)(3) לחוק ההוצאה לפועל יש הגנה על סכומים שמגיעים למישהו שלא עובר את השכר, זאת אומרת כמו במקרה הזה, עד גובה הסכום המוגן בשכר לפי חוק הגנת השכר.
ח יבוא: הגנה מסוימת על כספים קיימת ממילא ולכן השאלה אם צריך בכלל גם בחוק השירות הלאומי, גם בחוק הזה, את ההגנה.
ח יבוא: מה שברור, שאי אפשר לעשות הגנה רק בחוק שירות לאומי ולא לעשות את ההגנה המקבילה בחוק הזה.
אלי אלאלוף: אנחנו בחוק האומנה קבענו שכל הכספים שמגיעים מהאחזקה הקיימת, לא ניתנים לעיקול.
<נעה בן שבת: אבל גמרנו את זה, כי זה כספים שהם לצרכי הילד.
<נעה בן שבת: המשפחה מוציאה הוצאות בקשר לילד.
אלי אלאלוף: לדעתי זה אותו דבר פה.
אלי אלאלוף: צריך להשליך את זה גם על החוק הזה וברור שזה הולך גם לשירות האזרחי החרדי.
<נעה בן שבת: שכר עבודה למשל איננו מוגן באופן מוחלט.
אלי אלאלוף: אבל זה לא שכר עבודה פה.
<נעה בן שבת: כיום למשל לגבי חיילים, מה שמוגן הוא רק התשלומים הסוציאליים למשפחות, לא דמי הקיום השוטפים שמשולמים מדי חודש לחייל.
<נעה בן שבת: התשלומים האלה לא מוגנים היום.
<נעה בן שבת: אם רוצים לתת הגנה, צריך להבין שיש לזה משמעות מאוד משמעותית.
<נעה בן שבת: אם חייל או מתנדב רכש פלאפון בהמון כסף ואחרי זה לא שילם את חובותיו, יש לו חוב וצריך להחזיר את החוב, אנחנו מדברים על כך שבמשך כל השירות שלו, כל הסכומים שהוא מקבל, הם יהיו מוגנים מפני עיקול.
שולי מועלם-רפאלי: זה עובד היום ככה על חיילים.
<נעה בן שבת: לא, זה לא עובד היום ככה על חיילים.
אלי אלאלוף: ניתן לעשות עיקול על התשמ"ש?
<נעה בן שבת: על התשמ"ש לא.
שלום ג'רבי: שר שלום ג'רבי, מנכ"ל הרשות.
שלום ג'רבי: אנחנו נתקלים במאות משרתים שיש להם חובות כספיים.
שלום ג'רבי: אגב, הרבה פעמים אנחנו נתקלים בבנות שהאחים שלהם, שבדרך כלל, אגב, הם מגיעים ממצב סוציו אקונומי נמוך, שהם מחייבים אותם בכספים שלא הם אחראים, החתימו אותם בבנקים, לא באחריות שלהם.
שלום ג'רבי: אשתי עובדת סוציאלית שמתעסקת גם עם בנות כאלו ולכן אנחנו כאן רוצים ומציפים את זה.
שלום ג'רבי: כמובן שאנחנו בעד שיחילו את זה גם על חיילים, ודאי על השירות האזרחי.
שלום ג'רבי: מה שאנחנו מבקשים, לא ב-100%.
שלום ג'רבי: אנחנו מבקשים שעל 80% מהשכר של המשרתים לא יוכלו לעקל להם או לקחת להם את הכסף.
אלי אלאלוף: זה מוגדר כשכר?
שלום ג'רבי: זה דמי כיס.
אלי אלאלוף: אז זה לא שכר.
אלי אלאלוף: שכר זה כללים אחרים.
שלום ג'רבי: אבל אדוני היושב ראש, אנחנו עדיין רוצים שתהיה אחריות למתנדב או המתנדבת.
שלום ג'רבי: זה לא דבר שהוא פרוץ.
שלום ג'רבי: 20% כן יהיה אפשר לגעת להם.
<יואב ארבל: להבהיר, המצב המשפטי כרגע הוא שמכוח חוק ההגנה על השכר וחוק ההוצאה לפועל, כבר כיום 80% מדמי הכלכלה של המתנדבים בשירות הלאומי מוגנים.
<יואב ארבל: אפשר לעקל רק 20%.
<יואב ארבל: התוספת שנמצאת פה היא בעצם תגרום לכך שזה לא יהיה 80% אלא 100%.
<ישעיהו אברהם: ישעיהו אברהם, יועץ משפטי של בת עמי.
<ישעיהו אברהם: יש לי שתי שאלות.
<ישעיהו אברהם: אחת, איך סעיף 1 שקראנו, שהרשות תשלם, יושב עם סעיף 10(ב) שקובע שזה חובה של הגוף המוכר לשם כך?
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על חוק שירות לאומי אזרחי.
<נעה בן שבת: אנחנו כרגע בסעיף שעוסק בתיקון של חוק שעלה, של תלמידי ישיבות שהולכים לשירות לאומי אזרחי.
<ישעיהו אברהם: אוקיי.
<ישעיהו אברהם: השאלה השנייה, נאמר פה מקודם על ידי היועץ המשפטי של הרשות שכיום השכר מוגן על פי חוק הגנת השכר.
<ישעיהו אברהם: לא כל כך ברור לי.
<ישעיהו אברהם: אין לזה הגדרה של שכר.
<ישעיהו אברהם: אנחנו נתקלים לפעמים בעיקולים שמגיעים אלינו מהוצאה לפעול על מתנדבות.
<ישעיהו אברהם: מה שאנחנו בדרך כלל טוענים, אנחנו שולחים הודעה לראש ההוצאה לפועל, שאומרת שאנחנו חושבים שזה לא גרוע מחיילים, מצרפים את פקודת מטכ"ל ובדרך כלל לאף אחד לא שווה להתעסק עם זה כי זה סכום נמוך, אבל לדעתי זה לא מוגן מכוח חוק הגנת השכר כי זה לא שכר.
<נעה בן שבת: לפי חוק ההוצאה לפועל.
<נעה בן שבת: בחוק ההוצאה לפועל יש הוראה של הגנה של סכום שהוא עולה כדי סכום העבודה גם למי שהוא לא עובד בשכר.
אלי אלאלוף: שר שלום ג'רבי, ברשותך.
אלי אלאלוף: המקרים שאתה ציינת לא בודדים.
אלי אלאלוף: למה מתנדב בתקופת השירות הלאומי, אסור לו לתת ערבות למישהו אחר?
אלי אלאלוף: למה לא קובעים דבר כזה ואז כותבים שכל מי שחתם שבתקופת השירות אסור לו לתת ערבות - - -
שלום ג'רבי: אדוני היושב ראש, זה הרבה פעמים לפני שבכלל התחילה את השירות.
שלום ג'רבי: אתה מכיר את זה מקרוב.
שלום ג'רבי: הבנות האלה, אנחנו גם תוך כדי תנועה מכניסים אותן לשירות.
שלום ג'רבי: הן כבר מגיעות עם חובות.
שלום ג'רבי: זה דבר ראשון.
שלום ג'רבי: דבר שני, אם בדמי כיס שהיא מקבלת, ב-780 שקל יש גוף מסוים שמוכן שייתן ערבות לאחיה הצעיר, אני לא בעד בגלל זה שהיא תפגע באחים הקטנים שלה שמהשכר הזה היא גם עוזרת להם.
שלום ג'רבי: צריכים להבין שאנחנו מטילים כאן איזשהו משהו גם כדי לא לפגוע בעזרה של הבנות או הבנים האלה שהם עוזרים גם לבני המשפחה.
אלי אלאלוף: אבל אם אתה עושה חוק שכולל פה סעיף שאומר שבתקופה שהיא בשירות הלאומי, אין לה זכות ולכן הגופים לא יבקשו ממנה ערבות על איזה חוב.
אלי אלאלוף: להגביל אותה רק לתקופה של השירות הלאומי.
שלום ג'רבי: אבל החוב לא קשור לערבות.
שלום ג'רבי: אם היא באה כבר עם חוב גדול, סתם לדוגמא, זה היה נפוץ מאוד בתקופה שהעלות של הפלאפונים הייתה אדיר, עד שיושב ראש המפלגה של יושב ראש הוועדה כאן עשה תיקון אדיר, השר כחלון, אבל אז הם נכנסו עם חובות כספיים אדירים לתוך השירות.
שלום ג'רבי: עדיין יש כל מיני התחייבויות שהאחים הגדולים שלהם או שהם עצמם נכנסו לחובות ואנחנו אומרים, בתקופה של השירות בואו נשאיר להם את ה-80% מהשכר, מהדמי כיס שיישאר אצלם ורק על ה-20% יוכלו להשית עליהם את העניין.
שלום ג'רבי: אפשר להכניס את מה שיושב ראש אומר כאן, שבתקופת השירות שלא תחתום על ערבות.
שלום ג'רבי: זה בסדר, אבל זה עדיין לא משחרר אותה מהכספים שהיא נכנסת איתם לשירות, שמזה רוצים לעקל לה.
אלי אלאלוף: ואם לא יהיו לה הכנסות ולא הייתה בשירות, מה היו עושים?
שלום ג'רבי: לא יודע.
שלום ג'רבי: לא מבין בזה.
אלי אלאלוף: זה אומר שאי אפשר היה לגבות את החוב הזה בצורה מיידית.
<נעה בן שבת: אם היא היית הולכת לעבוד, היו גובים ממנה את החוב.
אלי אלאלוף: ואם היא לא עובדת?
<נעה בן שבת: ואם היא לא עובדת, היו אולי מעקלים רכוש.
<נעה בן שבת: יש כל מיני הליכים.
שולי מועלם-רפאלי: יש הליכים שלמים בהוצאה לפועל ביחס לאנשים שלא עובדים, בגירים.
שולי מועלם-רפאלי: צריך לזכור כל הזמן שהם כבר בתוך העולם של בגירים.
אלי אלאלוף: אז אני אלך יותר רחוק, חברים.
אלי אלאלוף: אני חושב שאנחנו מעמיסים על הילדות האלה והבנים האלה יותר מדי.
אלי אלאלוף: זו תקופה שהם מספיק לחוצים, להתנדב במקום חדש ובסביבה חדשה.
אלי אלאלוף: הם צריכים להוכיח את עצמם וכו' ואנחנו מוסיפים להם.
אלי אלאלוף: למה שמי שבתקופה, ולא אכפת לי שיום אחד יביאו את זה לוועדת חוץ וביטחון וייקחו את זה גם לחיילים, שבתקופת השירות הלאומי אי אפשר לעקל שום דבר.
<דרור גרנית: אדוני היושב ראש, אם יותר לי.
<דרור גרנית: יש קושי בהצעה שאדוני מעלה ואני רוצה רגע לשים כמה נקודות שעולות בראשי על השולחן.
<דרור גרנית: הנקודה הראשונה היא באמת כפי שציין שר שלום ג'רבי, חובות שנצברים לפני השירות ואני כרגע לא מבחין בין שירות אזרחי לבין שירות צבאי, אבל יש חובות שנצברים לפני השירות, אז מה נעשה?
אלי אלאלוף: בתקופת השירות לא יגבו אותם.
אלי אלאלוף: יחכו לסוף השירות.
<דרור גרנית: אני אומר מה תהיה התוצאה השוקית של הדבר הזה.
<דרור גרנית: מה שיקרה בשוק זה שמי שהם הנושים הפוטנציאליים, לצורך הדיון, חברות הסלולר ובעצם כל חברה מסחרית, אדם בן 18 שעוד לא התגייס רוצה להיכנס לקנות בגדים באשראי בקסטרו.
<דרור גרנית: תגיד קסטרו, אני לא יודעת - - -
אלי אלאלוף: אל תגיד שמי, ברשותך.
<דרור גרנית: חנות בגדים.
<דרור גרנית: תגיד חנות הבגדים, אני לא יודעת, אולי בעוד חודשיים הוא ייכנס לתוך הצבא או לתוך השירות האזרחי ובעצם יזכה לפי ההצעה של אדוני לאיזושהי הגנה, אז אני לא אוכל לגבות.
אלי אלאלוף: שימו לב שהילד הזה או הילדה הזאת חשופים הרבה יותר מאשר החברות הגדולות.
אלי אלאלוף: החברות הגדולות יודעות לגלגל את החובות שלהם בתקופות מסוימות.
אלי אלאלוף: פה אנחנו מדברים על שירות של שנה או מקסימום שנתיים.
אלי אלאלוף: למה בתקופה הזאת צריכים להכביד עליהם עוד יותר?
<דרור גרנית: אדוני, זה לא עניין שמכבידים עליהם.
<דרור גרנית: זה התחייבויות שהם נוטלים על עצמם.
אלי אלאלוף: היית פעם חייב כסף?
אלי אלאלוף: אני לא מאחל לך להיות חייב כסף.
אלי אלאלוף: מה-700-800 שקל אתם רוצים לקחת להם אפילו 200 שקל.
<דרור גרנית: אדוני, ברמה השוקית ההצעה הזאת מייצרת חוסר ודאות גדול לכל החברות המסחריות.
אלי אלאלוף: אז ימנעו מלאפשר חוב שבסוף הם יודעים לגבות אותו.
<דרור גרנית: המשמעות היא שהם ימנעו ליצור עסקאות.
אלי אלאלוף: אני מבקש שזה ייבדק בצורה יסודית.
אלי אלאלוף: אני אומר שבתקופת השירות הלאומי, כרגע לא נלך להשלכות על צה"ל.
אלי אלאלוף: בתקופת השירות הלאומי לא ניתן יהיה לגבות חובות בעיקול על ההכנסות מהשירות הלאומי.
<נעה בן שבת: עיקול על הכנסות זה מה שנאמר פה.
<נעה בן שבת: זו ההצעה שמונחת פה.
<נעה בן שבת: זה מה שמופיע פה בסעיף קטן (ב) בהתאמה לשירות לאומי אזרחי ובהתאמה גם לחיילים.
<נעה בן שבת: השאלה היא האם באמת אנחנו מדברים על עיקול של מלוא הסכום או 80% מהסכום.
אלי אלאלוף: אני בכלל לא רוצה על הכסף שבא מהשירות הלאומי.
אלי אלאלוף: אין עיקול.
אלי אלאלוף: תנו להם לגמור שנה-שנתיים בשקט.
אלי אלאלוף: אם יש להם כסף גדול בחוץ מהכנסות, לא יודע מה, בבקשה, אבל על הכסף של השירות הלאומי, זה לדעתי כמו בחוק של האומנה.
אלי אלאלוף: זה המינימום כדי להבטיח את קיומם.
אלי אלאלוף: אם לא יקבלו את ה-200, זה 25% מההכנסות ולפעמים עם זה הם עוזרים, אז תארו לכם באיזה מצב הם יהיו.
אלי אלאלוף: הם לא יוכלו לתפקד, אז בשביל מה להביא אותם, כדי שלא יתפקדו?
<דרור גרנית: אדוני היושב ראש, יש עוד קושי בהצעה, והיא המחשבה על זה שזה מייצר תמריץ לגלגל חובות עליהם דווקא בתוך מסגרת משפחתית.
אלי אלאלוף: אז אני אומר עוד יותר מזה.
אלי אלאלוף: תעשו שלא יפילו על האנשים הרכים האלה, התמימים, כל מיני אפשרויות להוציא מהם כספים שלא יהיו להם, אז שהחברות יהיו קצת יותר זהירות.
<דרור גרנית: זה לא החברות.
<דרור גרנית: השאלה היא לצורך הדיון.
אלי אלאלוף: הדיון לדעתי הוא פשוט.
אלי אלאלוף: אתה רוצה מתנדב שיתפקד.
אלי אלאלוף: אם אתה מוציא לו את הכסף מהכיס שלו, הוא לא יתפקד.
<דרור גרנית: אני מסכים אדוני, אבל הנקודה היא שבמתן הגנה כפי שאדוני מציע פה, עשויה להביא למצב דברים למשל שמתנדב או מתנדבת ממשפחה דלת אמצעים, בגלל שהופכת אותה מתנדבת נכנסת לאיזשהו תחום מוגן משפטי, תגלגל דווקא עליה את החובות.
<דרור גרנית: למשל, את חוב הארנונה, היא תרשום את הדירה - - -
אלי אלאלוף: אני מוכן לשלב את זה או במסגרת החוק או במסגרת הנהלים של הרשות, שבתקופת השירות אסור להם לקחת על עצמם ערבויות כלשהן.
<נעה בן שבת: אני חושבת שזו הצעה שהיא הרבה יותר מרחיקת לכת.
<נעה בן שבת: היא באמת גם נוגעת לאפשרות שלהם להתקשר בהתקשרויות.
<נעה בן שבת: זה דבר שהוא הרבה יותר משמעותי.
<נעה בן שבת: במסגרת הנהלים ודאי שאי אפשר להגביל אותם.
<נעה בן שבת: זה אנשים שיש להם זכויות, יש להם כשרות משפטית.
אלי אלאלוף: זה לטובת ההגנה.
<נעה בן שבת: זה לא תמיד להגנה.
<נעה בן שבת: לפעמים זה אנשים שצריכים לבצע את הפעולות האלה ואני לא חושבת שאפשר לשלול את הכושר המשפטי שלהם לאיזושהי פעולה רק בגלל שהם בחרו להתנדב בשירות לאומי.
<נעה בן שבת: התוצאה יכולה להיות קשה יותר.
אלי אלאלוף: בואו נישאר בחלק הראשון.
<נעה בן שבת: אז אנחנו עוברים לפסקה 3.
<נעה בן שבת: זה מופיע פה 4.
<נעה בן שבת: אחרי סעיף 13 יבוא 13(א) – הפעלת משרתים בעת החלטה על שעת חירום.
<נעה בן שבת: הוראות סעיף 18 לחוק שירות אזרחי, החוק שלנו, לעניין הפעלת מתנדבים בעת החלטה על שעת חירום יחולו בשינויים המחויבים גם לעניין הפעלת משרתים.
<נעה בן שבת: אנחנו אומרים בעצם שכל ההוראות לגבי הפעלה בשעת חירום יחולו באותם שינויים שנדרשים, שם אין גופים מוכרים, גם על משרתים בשירות לאומי אזרחי.
<נעה בן שבת: פסקה 5.
<נעה בן שבת: סעיף 19 אחרי סעיף קטן (ה) יבוא: ו – הוראות סעיף 21 עד 26 לחוק שירות אזרחי, החוק שלנו, יחולו לעניין הרשות או לעניין הרשות או לעניין המשרתים בשירות לאומי אזרחי בשינויים המחויבים והוראות פרק ה' לחוק האמור לעניין המועצה יחולו גם לעניין זה.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים פה על ההוראות שנוגעות לנושא הרשות, פעילות הרשות.
<נעה בן שבת: אמנם הרשות כבר קיימת באותו חוק ויש הוראות, אבל ההוראות שם הן הוראות יותר מצומצמות.
<נעה בן שבת: הנושא של הרשות, הנושא של הוראות לגבי ההשגה, גם הן מוחלות וגם הוראות פרק ה' שנוגעות למועצה ולסמכויות שלה, הכול כמובן בשינויים המחויבים, ולכך יש להוסיף שאחר כך נגיע להוראה שאומרת שכשיש סתירה בין שני החוקים, חוק שירות לאומי אזרחי גובר.
<נעה בן שבת: זה מופיע בפרק שונות.
<נעה בן שבת: סעיף 86 – ביטול חוק שירות לאומי.
<נעה בן שבת: חוק שירות לאומי ה'תשי"ג 1953 בטל.
<נעה בן שבת: זה אותו חוק ישן שבעצם למעשה לא הופעל.
<נעה בן שבת: סעיף 87 – ביטול חוק שירות לאומי, תנאי שירות המתנדב בשירות לאומי.
<נעה בן שבת: חוק שירות לאומי, תנאי שירות למתנדב בשירות לאומי ה'תשנ"ח 1998 בטל.
<נעה בן שבת: סעיף 88 – תיקון חוק ההתגוננות האזרחית.
<נעה בן שבת: בחוק ההתגוננות האזרחית ה'תשי"א 1951 בסעיף 1 – בהגדרה "מתנדב בארגון עזר" במקום המילים "בשירות לאומי או שירות אזרחי" יבואו: בשירות אזרחי כהגדרתו בחוק שירות אזרחי ה'תשע"ז 2017.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על הוראה שקובעת מי הוא מתנדב בארגון עזר לעניין החלת חוקי השיקום עליו, כפי שתוקן בוועדה המשותפת לפני זמן קצר.
<נעה בן שבת: מתנדב שהוא גם מתנדב בשירות לאומי וגם מתנדב בשירות לאומי אזרחי, שניהם נקראים בשירות אזרחי.
<נעה בן שבת: גם הם נחשבים במעמד המיוחד הזה של מתנדב בשירות עזר כשהוא פועל לפי הוראות חוק ההתגוננות אזרחית.
<נעה בן שבת: תיקון חוק שירות המדינה גמלאות, סעיף 88(א).
<נעה בן שבת: בחוק שירות המדינה גמלאות, נוסח משולב ה'תש"ל 1970, בסעיף 1, בהגדרה "העומד ברשות עצמו".
<נעה בן שבת: במקום "לפי חוק שירות ביטחון ה'תשי"ב 1959, נוסח משולב, יבוא: לפי חוק שירות ביטחון נוסח משולב ה'תשמ"ו 1986 או בשירות לאומי או בהתנדבות קהילתית לפי חוק שירות אזרחי ה'תשע"ו 2016.
<נעה בן שבת: לפי הערה שקיבלנו פה לגבי הנושא, מי נחשב עומד ברשות עצמו עד גיל 21 לעניין חוק שירות המדינה גמלאות, שם מדובר כיום רק על חוק שירות ביטחון, רק על מי שעדיין משרת לפי חוק שירות ביטחון.
<נעה בן שבת: אני ממליצה להוסיף גם את חוק שירות לאומי אזרחי.
<נעה בן שבת: 88(ב) – תיקון חוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת העבודה.
<נעה בן שבת: בחוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת נפגע עבודה, בסעיף 2 בהגדרה "עבודה" במקום "שירות לאומי" יבוא "ושירות אזרחי" כהגדרתו בחוק שירות אזרחי.
<נעה בן שבת: יש סעיף 88(ג) - תיקון חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה.
<נעה בן שבת: בחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה ה'תשע"ב 2012 (1), בסעיף 2 אחרי ההגדרה "מתנדב" יבוא: "מתנדב בשירות לאומי או בהתנדבות קהילתית, מתנדב כהגדרתו בחוק שירות אזרחי שמשרת ברשות כבאות והצלה".
<נעה בן שבת: 2 – בסעיף 20 אחרי - - - יבוא: ועל מתנדב בשירות לאומי או בהתנדבות קהילתית".
<נעה בן שבת: נמצא פה מישהו מכבאות והצלה שרוצה להסביר?
שולי מועלם-רפאלי: דווקא היום הם לא פה.
אלי אלאלוף: הם עסוקים בשטח.
<נעה בן שבת: סעיף 88(ד) – תיקון חוק תשלומים לחיילים בשירות סדיר, הגנה על תשלומים.
<נעה בן שבת: בהתאם לבקשתם גם פה לגבי חיילים.
<נעה בן שבת: סעיף 88(ד) – בחוק תשלומים לחיילים בשירות סדיר, הגנה על תשלומים ה'תשע"ד 2014, בסעיף 2, המילים "הזכאי לסיוע כלכלי בשל מצב משפחתי או כלכלי" ימחקו, זאת אומרת ההגנה בפני עיקול תינתן גם על אותם תשלומי דמי קיום לחיילים.
מיקי לוי: סיימנו את הפרק הזה.
מיקי לוי: גבירתי היועצת המשפטית, משום מה כנראה פספסתי את הגדרת תקופת השירות, שמדובר על 12 חודשים.
<נעה בן שבת: לפי מה שדובר פה בתחילת הישיבה, אחרי שנסיים לפחות את הפרקים האלה, לא פרק שונות, נוכל להתחיל ולחזור לנושאים שונים שנשארו פתוחים בהצעת החוק.
מיקי לוי: נחה דעתי.
מיקי לוי: לא הרבה נחה דעתי ממה שיש פה, אבל בסדר.
מיקי לוי: במקרה הזה אם אנחנו חוזרים, נחה דעתי, יש לי שאלות קשות.
אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד משהו מחוץ לקונטקסט.
אלי אלאלוף: אני מאוד התרגשתי הבוקר כששרת המשפטים מתקשרת לדבר על זכויות של עובדים זרים.
אלי אלאלוף: כאזרח אני אומר שזה מדהים, כי תפקידה הנוכחי ובפעילות שלה בימים אלה אני חושב שיש לה צרות גדולות יותר ומיידיות.
אלי אלאלוף: שרת המשפטים הבוקר דאגה לנושא של זכויות העובדים הזרים.
אלי אלאלוף: אני לא מכיר שר משפטים שיש לו כל כך הרבה דאגות ביום אחד ועוד יטפל בדאגות המיידיות שלו באחריותו, אז אני חושב שמותר לי להגיד את זה.
אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד את זה למרות שאני לא חבר המחנה שלה.
אורי אריאל: אף אחד לא מושלם.
אלי אלאלוף: כן, אני מסכים איתך, אבל אני אותי כאזרח פשוט מרגש שיש את היכולות האלה בממשלה.
<נעה בן שבת: אז חוזרים לסעיף 2.
<נעה בן שבת: פשוט נעבור על התיקונים.
<נעה בן שבת: נושא של דירת שירות.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים לא רק על דירה, כמובן.
<נעה בן שבת: אני בעמוד 1 בהגדרת דירת שירות.
<נעה בן שבת: מפנה פשוט את תשומת הלב לכל מיני שינויים מרכזיים שהתרחשו בנוסחים מאז הנוסחים שדובר עליהם.
<נעה בן שבת: זה נושא של דירת שירות.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על מקום מגורים המוחזק כדין בידי גוף מוכר או גוף מפעיל והמשמש למגוריהם של מתנדבים.
<נעה בן שבת: הנושא הבא זה הנושא של המשרד.
<נעה בן שבת: המשרד דיבר על הנושא של מה הגדרת השר, שתחזור להיות ראש הממשלה או שר אחר שהממשלה הסמיכה אותו להיות ממונה על ביצוע חוק זה.
<נעה בן שבת: כתוצאה מכך זה יהיה משרד ראש הממשלה או משרדו של - - -
אורי אריאל: מי שימונה על ידי הממשלה.
אורי אריאל: אני לא יודע לנסח.
<נעה בן שבת: מה שנוסח גם פה זה היה ראש הממשלה.
<נעה בן שבת: זה גם נוסח ככה בהצעת החוק הממשלתית.
<נעה בן שבת: ראש הממשלה או שר אחר שהממשלה הסמיכה אותו להיות ממונה על ביצוע חוק זה.
אלי אלאלוף: למרות ההגדרה הזאת, אני רוצה לציין כמה דברים.
אלי אלאלוף: להיגיון גם הניהולי וגם הענייני, רצוי שהשירות המדהים הזה יישאר במשרד לאורך ימים, כי הידע מתבזבז וזה עובר ממקום למקום.
אלי אלאלוף: העלויות האלו גם כן יקרות.
אלי אלאלוף: אני חושב שבסוף מי שנפגע הכי חזק זה השירות עצמו.
אלי אלאלוף: העברה הזאת מסיבות פוליטיות והסכמים קואליציוניים כאלה ואחרים זה לא יראה נורמלי להעביר למשל את הצבא לאחריות של משרד שראש הממשלה יקבע.
אלי אלאלוף: זה ברור שזה נשאר במשרד אחד.
אלי אלאלוף: השירות הזה הוא שירות שהוא או חינוכי או חברתי התנדבותי ולכן צריך שיהיה לו משרד קבוע.
אלי אלאלוף: אני חוזר ואומר, רצינו שזה יישאר במשרד אחד, לכן מהקדנציה הבאה שלנו, לא יעשה שום שינוי, יישאר איפה שהוא ובמקרה הוא גם נמצא במקום טוב ועם שר טוב, אני יכול להגיד את זה.
אלי אלאלוף: יש לי לשמחתי עמדה די ניטרלית.
אלי אלאלוף: אני לא מזדהה עם אף כיוון.
אלי אלאלוף: שתי הידיים שלי חשובות לי ביחד, אבל אני שוב חוזר ואומר, השירות הלאומי שכל כך חשוב, שהולך ונהיה, ואני מודה, כמו שעשית בהתחלה לרב דרורי, שהתחיל כיוזמה מקומית, אישית וכו', הוא הביא את זה לתודעת הציבור שזה היום שירות לאומי ממש, שמגביל אותו כרגע רק המגבלות התקציביות.
אלי אלאלוף: אם היו פי שניים מתנדבים, אני אומר לכם, צה"ל לא היה נפגע והאזרחים היו נהנים משירות טוב יותר וגדול יותר, אבל כרגע אני מתחשב בדיונים החיצוניים שהיו לוועדה ומוכן להשאיר את ההגדרה המקורית.
אלי אלאלוף: שיהיה ברור שהרצון וחוק מותר לתקן.
מיקי לוי: אני מצטרף לדברים שלך.
מיקי לוי: השירות הלאומי מבורך, חשוב וטוב שכך, ומי שיצק את היסודות האלה, ברכה תבוא עליו, אבל גם אמרתי את זה בפעמים הקודמות ויש הסתייגויות שלי שהיא חד משמעית.
מיקי לוי: צריך לקבוע מהכנסת ה-21 איזה משרד שרוצים, לא חשוב, העיקר שזה יישאר במשרד אחד ולא ינוע ממשרד לאזרחים ותיקים למשרד החקלאות.
מיקי לוי: כבר אמרתי את דעתי על העניין הזה, ולא אכפת לי שיקבעו איזה משרד שהם רוצים.
מיקי לוי: זה לא נותן מנוחה.
מיקי לוי: הנה, דעתי לא נחה.
מיקי לוי: אם היינו קובעים שמהכנסת ה-21 יש לי הסתייגות על העניין הזה, ייקבע משרד, אני אודיע לאדוני, מקסימום נצביע ואני אפסיד כנראה אבל נצביע כדי שיירשם בפרוטוקול.
<נעה בן שבת: אז זה גם נושא המשרד.
<נעה בן שבת: אפשרות אחת היא שזה באמת יחזור לנוסח המקורי של המשרד הממשלתי שהרשות נמצאת בתחום אחריותו או לציין משרד כפי שהציע, ההסתייגות של חבר הכנסת מיקי לוי.
שולי מועלם-רפאלי: אני התלבטתי אם להגיב אבל בכל זאת.
שולי מועלם-רפאלי: קשה לי קצת עם האמירות כי בסוף הן נכנסות פה לאיזה סוג של קונטקסט פוליטי, כי אי אפשר לאחוז את החבל הזה בשתי קצותיו, כי ממה נפשך?
שולי מועלם-רפאלי: אם כל השנים אנחנו רואים צמיחה, גדילה, שגשוג, כניסה של חלקים נוספים של החברה הישראלית לתוך מערך השירות הלאומי אזרחי, הרי שכנראה המעבר בין המשרדים הוא לא פגע בזה, כי אחרת איך היינו מסבירים את זה שבעבר זה היה בעיקר במקום מסוים והיום מקובל על כולנו שלצורך העניין בנות הציונות הדתית הן פחות מ-50%, הן כ-40% ממערך השירות, אז אני מבקשת להגיד שאני כמובן מסתייגת ממה שהציע חבר הכנסת מיקי לוי.
שולי מועלם-רפאלי: לא נראה שזה מנותק לחלוטין, ההסתייגות הזאת מתפיסה שהיא תפיסה פוליטית יותר, אבל אני אשמח בשגשוג של השירות הלאומי.
מיקי לוי: הנה אני אומר שאין בצד מה שאמרתי שום תפיסה פוליטית אלא הסדר הטוב.
מיקי לוי: הסדר הטוב בתוך מסגרות.
מיקי לוי: תגידי שזה יישאר במשרד החקלאות לעשרים השנים הקרובות, זה בסדר.
מיקי לוי: אין לי בעיה מהבחינה הזאת, אבל הנדידה הזו ממקום למקום.
מיקי לוי: מה עניין המשרד לאזרחים ותיקים לעניין השירות הלאומי?
מיקי לוי: מה העניין?
אלי אלאלוף: חבר הכנסת מיקי לוי, אתה רוצה שנצביע על הנקודה הספציפית הזאת או נשאיר את זה בהצבעה על כל החוק?
מיקי לוי: אנחנו נצביע בסוף.
אלי אלאלוף: אוקיי, אז בואו נמשיך.
<נעה בן שבת: יש לך הסתייגות על זה ואתה אומר, אתה עומד על ההסתייגות שלך.
<נעה בן שבת: אז אולי צריך להצביע על הנושא הזה בשביל לברר אם אנחנו מאשרים את ההסתייגות.
שולי מועלם-רפאלי: אז בואו נצביע עכשיו על ההסתייגות.
אלי אלאלוף: אז אנחנו נצביע על ההסתייגות.
<נעה בן שבת: ההסתייגות שלך היא שזה יהיה במשרד לשוויון חברתי או לחילופין משרד - - -
מיקי לוי: כל משרד שהוועדה תקבע.
מיקי לוי: הנה אני אומר, משרד החקלאות זה מקובל עלי, אבל לא שכל שנייה וחצי יחליפו את המשרדים והנזק של אובדן הידע ילך, והסדר והשליטה וככה זה המעבר ממשרד למשרד.
<נעה בן שבת: גם לצורך הפרגמטיות אני צריכה שתגיד איזה משרד, אז מכיוון שהצעת שני משרדים, אני מציעה שנצביע על ההסתייגויות לפי המשרדים.
אלי אלאלוף: אני בעד להצביע על ההסתייגות.
אלי אלאלוף: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב ההסתייגות נדחתה.
אלי אלאלוף: כן, בבקשה, רצית הערה?
<תומר נאור: בוקר טוב, עורך דין תומר נאור, התנועה לאיכות השלטון.
<תומר נאור: בשתי מילים.
<תומר נאור: אנחנו כמובן לא מבינים לאיזה משרד וזה לא עניינו, אבל כן בעבודה של שנים אנחנו רואים שכשיש יותר מדי פוליטיזציה בארגונים והליכים מהסוג הזה, זה בדיוק הפתח לכניסה של שיקולים זרים, של לחצים לא רצויים, של כוח פוליטי שמשפיע על הקצאת משאבים.
<תומר נאור: אנחנו מכירים עמותות שמשחקות פה במשחק.
<תומר נאור: יש להן המון כוח ביד לאן להפנות את אותן בנות, את אותם משרתים וגם לאן לא להפנות.
<תומר נאור: אם הדברים יעשו כדי למצוא חן או כדי לא למצוא חן בעיניי גורם פוליטי כזה או אחר, יש פה פגיעה שמחלחלת, פגיעה לא רצויה.
<תומר נאור: חבל.
<תומר נאור: מדברים פה על שירות שהוא שירות רצוי, שירות מבורך.
<תומר נאור: שיקולים זרים יש, יהיו ואפשר למנוע משיקולים זרים מסוימים להיכנס למשחק, ולקבוע בחוק שיהיה משרד מסוים שיהיה אחראי על שירות הלאומי.
<תומר נאור: זה פשוט לנטרל החוצה מארג שיקולים לא רצוי.
<תומר נאור: מהבחינה זאת אנחנו תומכים בכך שהשירות הלאומי יהיה מקובע למשרד אחד.
שולי מועלם-רפאלי: טוב שזה נאמר אחרי ההצבעה.
אלי אלאלוף: בת עמי.
<ידעיה לוין: ידיעה לוין, בת עמי.
<ידעיה לוין: קטונתי מלדבר על איזה משרד ממשלתי יהיה ולא על זה אני רוצה להתייחס.
<ידעיה לוין: אני רוצה להתייחס למה שאתה אמרת.
<ידעיה לוין: הקצאת התקנים היא לפי קריטריונים ברורים של משרדי הממשלה.
<ידעיה לוין: אין לנו שום נגיעה בזה, בשום צד.
<ידעיה לוין: פוליטיקה לא קשורה לזה כהוא זה, וכל אמירה בנושא הזה היא פשוט לא מבינה את השטח.
שולי מועלם-רפאלי: איך אתה מעז להגיד דבר כזה לתנועה לאיכות השלטון?
שולי מועלם-רפאלי: באמת, ידעיה.
מיקי לוי: חברת הכנסת מועלם, תני לו את הכבוד.
שולי מועלם-רפאלי: לא, אבל אי אפשר לבוא לפה ולזלזל ככה דקה אחרי - - -
מיקי לוי: אל תפגעי בו.
מיקי לוי: הוא לא זלזל.
מיקי לוי: הוא היה מאוד מנומס, אני חייב להגן עליו.
שולי מועלם-רפאלי: זה לא מתיישב עם מה שהוא אמר.
מיקי לוי: סליחה, את יכולה להתנגד לדבריו.
שולי מועלם-רפאלי: אם 60% לא קשור לפוליטיקה, אז איך זה מתיישב בדיוק עם מה שהוא אמר?
שולי מועלם-רפאלי: באים לפה עם כותרות כאלה.
<תומר נאור: אני מתנצל אם גבירתי נפגעה.
<תומר נאור: לא התכוונתי לזלזל.
שולי מועלם-רפאלי: לא, אני פשוט חושבת שפספסת ובגדול.
שולי מועלם-רפאלי: דקה אחרי שהיושב ראש מספר על גדילה וצמיחה ושגשוג, אז אתה מסביר לנו כמה הפוליטיקה קשורה בזה?
שולי מועלם-רפאלי: איך זה מתיישב?
מיקי לוי: מה אתה רוצה ממנו?
מיקי לוי: זכותו להגיד.
שולי מועלם-רפאלי: זכותו לגמרי.
אלי אלאלוף: אני שמעתי את נציג התנועה לאיכות השלטון ואני חייב להגיד לכם.
אלי אלאלוף: א', אני קנוי שלהם.
אלי אלאלוף: אני קיבלתי פרס כזה, אז אני אומר גילוי נאות, אני הרווחתי אותו כפרס.
שולי מועלם-רפאלי: אדוני, אני תמכתי בכל פרס שקיבלת במהלך השנים.
אלי אלאלוף: זה התבטא בצורה מאוד אחראית, מאוד רצינית ואני חושב שזה מאוד יפה, אבל החוק הזה, לצמצם את הסכנות שאתה דיברת, וקח את זה לא נקודתית, קח את זה בצורה כוללת.