GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: מי רוצה להתייחס להסתייגות?
מיקי לוי: זה עושה שכל.
מיקי לוי: בתוך הגופים יבואו ויתנדבו?
מיקי לוי: בסדר, אם אתם רוצים להצביע הכול באופן אוטומטי נגד, זה בסדר.
מיקי לוי: אני בעד להצביע.
אלי אלאלוף: אני לא חושב שזה נכון מה שאתה אומר.
מיקי לוי: אתם חושבים שבתוך הגופים אפשר להפעיל אותם, בנות שירות לאומי?
מיקי לוי: נראה לי בסדר.
אלי אלאלוף: אני לא רואה בזה שום פסול.
מיקי לוי: בסדר, אדוני.
מיקי לוי: נראה לי פסול מהותי.
אלי אלאלוף: באמת, אני מעדיף להגיד את זה.
אלי אלאלוף: כמה שפחות יוציאו תקציבים מהגופים למען עצמם, יותר טוב.
אלי אלאלוף: שניים, הם מחויבים יותר מכל גוף אחר לתת למתנדב שירות משמעותי, אז אני לא רואה בזה פסול.
אלי אלאלוף: זה יכול להיות רק לטובת המתנדב.
אלי אלאלוף: אדרבא, אוי ואבוי לגוף שיעז לקחת מתנדב כדי לעשות ממנו סתם שרת.
אלי אלאלוף: לא שתפקיד של שרת, אני מזלזל בו חלילה.
<נעה בן שבת: ההסתייגות השנייה היא לגבי דירת שירות.
<נעה בן שבת: להבהיר, אנחנו אמרנו שדירת שירות היא מקום מגורים מוחזק כדין בידי גוף מוכר או גוף מפעיל המשמש למגורים של מתנדבים.
<נעה בן שבת: מוצע להוסיף את המילים "ולא משמש לאירועים פרטיים" או "ולא משמש כמקור הכנסה נוסף לגופים המפעילים" או "ולא משמש כמקור הכנסה נוסף לעמותות המפעילות מהשכרת הנכס לאירועים".
אלי אלאלוף: אני רוצה להצטרף לזה.
אלי אלאלוף: זה לא מפריע לי שזה גם מקור להכנסה ולא על חשבון תנאי השירות של המתנדב.
אלי אלאלוף: לעשות אירועים פרטיים, אוי ואבוי, זה אני מסכים איתך, אבל לגבי לנצל את הדיור הזה לטובת הכנסה לטובת העמותות, אני לא רואה בזה שום פסול.
מיקי לוי: אדוני, אני רוצה להגיד משהו בעניין הזה.
אלי אלאלוף: יש לי ניסיון.
אלי אלאלוף: בתפקיד הקודם שלי גמרנו פנימייה.
אלי אלאלוף: לא אגיד לכם איפה ומה, וראיתי, אני נודניק, אין לי מה לעשות בלילות אז אני מסתובב.
אלי אלאלוף: ראיתי שבחג סוכות פחות משבועיים אחרי פתיחה שלחו את כל הבנות הביתה ועשו מזה חגיגה למנהלי הבית.
אלי אלאלוף: לצערי משרד הרווחה אמר לי שזה תקין בעיניוף, אז פה אני אומר, לא לתת לניצול מטרות פרטיות אבל אם זה מאפשר הכנסה לטובת העמותה שהיא אמורה לשרת עם כספה את המתנדב, אני לא רואה בזה שום פסול.
מיקי לוי: אדוני, תשמע, כל הכספים שמועברים לעמותה הם כספים, אמורים להיות צבועים.
מיקי לוי: חברת הכנסת מסיעתך מצאה בנות שישנות על חוף הים כי באמצע אוגוסט הוציאו אותן מהבתים והשכירו את הבתים לסופי שבוע לקייטנים.
אלי אלאלוף: היא שאלה אותי אתמול, איך אתה עושה דיון בלי שאני אהיה פה.
אלי אלאלוף: אני מתנצל שהיא לא פה, אבל קבענו את הדיון - - -
מיקי לוי: יש דירות בכל רחבי הארץ.
מיקי לוי: המדינה משלמת עבור הדירות האלה.
מיקי לוי: גם כשהן הושכרו לגורם חיצוני, הכסף הפך להיות כסף שחור ללא שום מתן חשבוניות ואבדו עקבותיו של הכסף כדי שאנחנו לא נחטא.
מיקי לוי: אני אומר בצורה שאינה משתמעת לשתי פנים, אסור שהדירות האלה יושכרו למישהו אחר.
מיקי לוי: אם המדינה משלמת עליהן, שיישארו.
מיקי לוי: גם אם הן נשארות יום וחצי לבד.
מיקי לוי: זה פתח, כמו שחברת הכנסת מרב בן ארי מצאה בנות ישנות על חוף הים, ואני לא אתן ידי לכך.
מיקי לוי: אם תרצה, נצביע.
שולי מועלם-רפאלי: אפשר להגיב?
שולי מועלם-רפאלי: כמובן שאני מתנגדת מכול וכול למציאות שבה הבנות ישנות על חוף הים במקום לישון בדירות שירות.
שולי מועלם-רפאלי: יחד עם זאת, במדינת ישראל ובטח ביחס לעמותות שמפעילות את השירות הלאומי יש רשות ויש עמותות ויש תהליכים שאפשר למצות מולם.
שולי מועלם-רפאלי: אני מתנגדת להשחרה הטוטלית שמנסים לעשות פה.
שולי מועלם-רפאלי: אם מישהו עשה מעשה לא ראוי, ונעשים כאלה גם במקומות אחרים וגם בעמותות כנראה, צריך לפעול בכל הכוח להפסיק את הדבר הזה.
שולי מועלם-רפאלי: לא הנקוד הזאת עד השחרה טוטאלית - - -
מיקי לוי: לא השחרה.
מיקי לוי: שולי, אני רק מבקש שלא יושכרו לשום מטרה אחרת.
מיקי לוי: אדוני, אתה מנהל הרשות.
מיקי לוי: יש לך אפשרות לבדוק את כל אלף הדירות?
אלי אלאלוף: מיקי, ברשותך, תאפשר לחברת הכנסת שולי מועלם לסיים את דבריה.
שולי מועלם-רפאלי: אני אומרת פה שוב, אם מוצאים שיש בעיה, צריך לטפל בה.
שולי מועלם-רפאלי: אסור לנו ליצור מציאות שבה מחפשים את העמותות על לא עוול בכפן.
שולי מועלם-רפאלי: אם אדוני יחשוב שהדירות האלה לא אמורות להיות מושכרות לדברים אחרים, שזה נראה דבר בסיסי.
שולי מועלם-רפאלי: לא ברור לי איך בפועל זה מתנהל.
שולי מועלם-רפאלי: אני באמת שואלת את זה, לא ממקום של התנגחות ולא ממקום של התנגשות.
שולי מועלם-רפאלי: אם יש בנות שירות לאומי בדירה, מחייבים אותן לעזוב את הדירה?
שולי מועלם-רפאלי: ומה עושים איתן?
שולי מועלם-רפאלי: יש לי תחושה שעל הדבר הזה אנחנו טיפה מושיבים דברים נוספים.
<אפרת שפרוט: אני רוצה לדבר רגע בכובע שעד לפני כמה חודשים מינכ"לתי את עמותת תלם והחזקתי המון דירות לצעירים בסיכון.
<אפרת שפרוט: אני ממש לא רואה למה צריך לאפשר.
<אפרת שפרוט: דרך אגב, אני הכי מעריכה פה את העמותות באמת מכל הסוגים, אבל אני חושבת שזה פותח פתח שהוא לא ראוי.
<אפרת שפרוט: הדירות האלה ניתנות לדיור של צעירים בסיכון שאין להם עורף משפחתי ולזה המטרה.
<אפרת שפרוט: אם אנחנו משאירים את הפתח הזה להשכיר, זה רק מבלבל לפעמים, אז בוא נעשה פה סדנאות ותצאו לכמה שעות.
<אפרת שפרוט: אני חושבת שזה לא צריך לקרות שמשכירים דירות שמיועדות לצעירים בסיכון.
אלי אלאלוף: תסבירו באמת, כשאתם אומרים להשכיר דירה, זה ליום, ללילה?
אלי אלאלוף: יש נהלים בזה?
שולי מועלם-רפאלי: זה מותר בכלל?
שלום ג'רבי: אני מזכיר ליושב ראש שהנושא הזה באמת עלה והוא עלה על ידי חברת הכנסת בן ארי וגם היושב ראש ביקש שאנחנו נוציא מכתב למנכ"לי העמותות ולעמותות בעניין הזה של השכירות.
שלום ג'רבי: אני חייב לומר שכל מנכ"לי העמותות בחפץ לב הגישו ואמרו והתחייבו והצהירו שאף אחד לא מוציא שום בת מהדירה שלהם.
שלום ג'רבי: מה שהועלה אז, שחלק מהעמותות השכירו לשבתות חתן בשבתות ואז נאלצו להוציא.
שלום ג'רבי: כמה שאני יודע, ובמכתב שקיבלנו, ומנכ"לי העמותות כאן, אלא אם כן הם יגידו אחרת, אבל קיבלנו על פי בקשתך והוצאנו מכתב וקיבלנו מהם תשובה שלא משכירים דירות, ואם זה היה פעם והוציאו בנות, אני אומר, עד כמה שאנחנו יודעים - - -
מיקי לוי: למה שזה לא יהיה בחוק?
אלי אלאלוף: אני רוצה לשמוע מנכ"ל של עמותה.
אלי אלאלוף: איך זה קורה אצלך?
<ידעיה לוין: א', מעולם לא השכרנו דירה, חשוב לי להגיד, בשום מצב.
<ידעיה לוין: ברור שלא הוצאנו מתנדבת מדירה, לא בסיכון, בשום צורה.
<ידעיה לוין: זה נכון שיש מצבים שבהם אנחנו מכוונים בנות לא להיות בשבת.
<ידעיה לוין: זו סיבה הגיונית.
<ידעיה לוין: אנחנו רוצים שיחזרו הביתה, אבל מעבר לזה מעולם לא השכרנו דירה לאף אחד.
אלי אלאלוף: ומי שהלכה הביתה, לא השכרתם לה את הדירה.
<ידעיה לוין: לא השכרנו מעולם דירה בכלל.
אלי אלאלוף: יש פה דוגמא של עמותה שמשכירה דירות?
<צבי במברגר: צבי במברגר, עמינדב.
<צבי במברגר: אני גם חוזר על הדברים שאמר ידעיה.
<צבי במברגר: אנחנו אף פעם לא השכרנו דירה, לא עוסקים בזה.
<צבי במברגר: יותר מזה אני אגיד, אנחנו גם לא משאילים.
<צבי במברגר: אם בליל הסדר מבקשים מאיתנו שכנים לגור בדירה של הבנות כי היא פנויה, אנחנו גם אז לא משאילים ורואים את המיטה של הבת כמקום שלה.
שולי מועלם-רפאלי: נכון, ואת הארון ואת המברשת שיניים.
<צבי במברגר: המקרה היחידי, כשיש דירה שנשארת ריקה ולא מאוישת, עודף התארגנות, אז כמובן במקרים האלה מנסים להתפטר מהדירה הזאת.
מיקי לוי: אני חייב לתת לך.
מיקי לוי: אתה באמת לא משכיר.
מיקי לוי: אתה באמת ישר כמו סרגל.
מיקי לוי: הנה, אני נותן לך את הכשרות, אבל יש בידי טלפונים.
מיקי לוי: חברים, אני אומר לכם את זה.
מיקי לוי: יש בידי טלפונים, יש בידי אירועים, לא אחד ולא שניים שהדירות הושכרו.
מיקי לוי: אם כולם אומרים שהם לא משכירים, אם שר שלום אומר שהוא הוציא מכתב, בואו נכניס את זה לחוק, למטרה הזו בלבד ושלום על ישראל.
שולי מועלם-רפאלי: משמשת לדיור בלבד, לדיור של הבנות.
שולי מועלם-רפאלי: לא על דרך השלילה, על דרך החיוב, שהדירות האלה משמשות - - -
<אורנה קוטלר: אורנה קוטלר משלומית.
<אורנה קוטלר: אני רק מבקשת שלא נעשה ערבוב.
<אורנה קוטלר: יש הבדל בין הבנות שהדירות משמשות בשבילן עבור כל השבוע ואנחנו רוצים שהן יצאו בסוף שבוע הביתה ולכן הן גם יוצאות.
<אורנה קוטלר: הן גם יודעות שהדירות עבורן הן מראשון עד חמישי.
<אורנה קוטלר: הדירות עומדות שישי-שבת ריקות, מחכות להן ביום ראשון.
<אורנה קוטלר: לעומת זה, על מה שדיברה חברת הכנסת בן ארי והיא דיברה עליהם בין היתר כי היא ביקרה אצלנו, אכן צריך לתת מענה לאותם צעירים שהם חסרי עורף משפחתי, שדירות השירות לא מתאימים להם גם במהלך השבוע, כי צריך לזכור שלעורף המשפחתי צריך לתת מענה שבעה ימים בשבוע.
שולי מועלם-רפאלי: זה לא העניין, אורנה.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שחברת הכנסת בן ארי העלתה את זה סביב הדבר הזה.
מיקי לוי: אורנה, לא ברור לי.
מיקי לוי: את מחייבת אותם לצאת לשישי-שבת?
שלום ג'רבי: הרי חתמתם.
שלום ג'רבי: סליחה שאני אומר לכם עכשיו.
שלום ג'רבי: הכול בסדר.
שלום ג'רבי: לא משכירים דירות.
שלום ג'רבי: מאפשרים לבת להישאר שבת, מי שרוצה.
שלום ג'רבי: זה חבל, זה כאילו נראה שאנחנו - - -
מיקי לוי: את זרקת כאן פצצה עכשיו.
מיקי לוי: אם אתם לא מאפשרים לבנות להישאר שישי-שבת, תגידי לנו.
<ידעיה לוין: אני רוצה לסייג.
<ידעיה לוין: הרב צבי "זרק" את זה בהערה, ומשהו שהוא כן משמעותי והכנסה בחוק של זה היא בעייתית.
<ידעיה לוין: יש בעיה שאנחנו שוכרים דירות בתחילת השנה ולפעמים יש עזיבה של בנות או מעבר של בנות ממקום למקום ואז נוצר מצב שבו במקום כלשהו פתאום יש לי דירה ריקה.
<ידעיה לוין: את הדירה הזאת, אם אני לא מצליח להחזיר אותה לבעל הבית, במקום שאני אספוג אותה - - -
<קריאה: היא לא דירת שירות.
אלי אלאלוף: דירה היא לדירת שירות בכל ימי השנה, כל עוד שהבחורה נמצאת בשירות.
אלי אלאלוף: לא מכניסים ולא מנצלים ולא מקלקלים את הפינה החמה שלה עם שינה של אדם זר כלשהו, אפילו לא בהסכמתה, לכן אני מציע שדירת שירות באופן מלא היא לא ניתנת להשכרה לתקופה מוגבלת או לתקופה כלשהי עד שהבחורה או הבחור עוזבים את המקום.
<נעה בן שבת: השאלה אם אתה רוצה לנסח את זה על דרך, הדירה לא תושכר אלא, או לנסח על דרך החיוב?
שולי מועלם-רפאלי: על דרך החיוב.
שולי מועלם-רפאלי: הדירה משמשת לבנות השירות או לבני השירות.
<נעה בן שבת: אני רוצה לשאול לגבי מצב שבו מי שמתגוררת למשל בפנימייה, היא עושה את השירות הלאומי בפנימייה ומתגוררת באותה פנימייה.
<נעה בן שבת: האם זה דבר שנחשב דירת שירות או דבר שלא נחשב דירת שירות?
<יואב ארבל: זה מקום מגורים.
<יואב ארבל: אתם ניסחתם, השינוי הוא למקום מגורים.
<נעה בן שבת: אבל שם היא לא משמשת רק למטרה הזאת.
<נעה בן שבת: הפנימייה היא למשל מצב שבו היא משמשת גם למגורי - - -
שלום ג'רבי: פנימייה זו לא דירה.
אלי אלאלוף: זו לא דירה, אבל מתנדבת זה לא ילד פנימייה.
אלי אלאלוף: גם סטודנט, כשהוא מקבל דיור במעון סטודנטים, אף אחד לא יעז להכניס גם בתקופת החופשות אדם זר.
אלי אלאלוף: הוא לא יעשה את זה, אז אני מציע שכל המגורים שעומדים לרשות המתנדבים שלנו יהיו מגורים מתאריך זה עד לתאריך זה ללא כניסה זמנית כזו או אחרת.
שלום ג'רבי: נאכוף את זה מול פנימיות.
שלום ג'רבי: אתה יודע שבעניין הזה אני בעד במאה אחוזים.
שלום ג'רבי: אני אומר שבפנימיות יש לנו בבתי ילד, בפנימיות, באולפנות כל מיני דברים כאלה.
שלום ג'רבי: בסוף מה שכתוב בחוק אנחנו גם צריכים לאכוף.
שלום ג'רבי: אני לא מסוגל לאכוף עכשיו בפנימייה ובכפרי ילדים את העניין שהדירה שלה היא לא תהיה, החדר שלה או משהו כזה.
שלום ג'רבי: אם תכתבו בחוק, אתם מחוקקים.
שלום ג'רבי: אני רק מביע את הערתי בעניין לגבי הדירות.
אלי אלאלוף: תדאגו קצת יותר למתנדבים.
שלום ג'רבי: אנחנו דואגים מאוד, אדוני.
אלי אלאלוף: אני מכיר מספיק חיי פנימייה.
שלום ג'רבי: ברוך השם הייתה לך פנימייה טובה.
אלי אלאלוף: לא כמטופל אלא כמטפל מגיל 18, אז תאמין לי, אני יודע מה זה.
אלי אלאלוף: חברים, אני בעד.
אלי אלאלוף: תשאירו את הפינה החמה המזוהה.
אלי אלאלוף: כל מדריך, כל מתנדב ירגיש שם.
אלי אלאלוף: חבר'ה, אתם גם משקמים אנשים, עוזרים לאנשים שבאים עם רקע קשה לצאת מהמצב שלהם.
אלי אלאלוף: בכל מקום הם זמניים.
אלי אלאלוף: אני מציע שבנושא הזה יהיה ברור, דרך החיוב באמת - - -
<דרור גרנית: אנחנו נצטרך לכתוב לזה סעיף נפרד.
<דרור גרנית: זה לא יהיה בסעיף ההגדרה.
אלי אלאלוף: ההסתייגות הזאת, לא נצביע עליה כדי שלא נדחה או נאשר.
אלי אלאלוף: תבואו עם תיקון הסעיף, בסדר?
אלי אלאלוף: רק להודיע שההסתייגויות שהוגשו על ידי חבר הכנסת מיקי לוי הן בשם כל הסיעה שלו.
אלי אלאלוף: קיבלנו את החתימות.
<ישעיהו אברהם: בסעיף 3.2 יש משהו שנוסף, שצריך לקבל אישור בכתב לגבי מי שלא נקרא לשירות.
<ישעיהו אברהם: השאלה אם לגבי האוכלוסייה מהמגזר הערבי, היום יודעים שהם פטורים משירות.
<ישעיהו אברהם: אם לכאורה מנוסח הסעיף הזה עולה שעל כל מתנדב או מתנדבת נצטרך לקבל אישור - - -
<נעה בן שבת: הנושא הזה באמת של אישור בכתב לרשות, הנושא הזה של צבא הגנה לישראל אישר בכתב לרשות.
<נעה בן שבת: צריך להיות בעצם העברה בין הצבא לבין הרשות מעל הראש בעצם של המתנדבים לגבי אוכלוסיות מסוימות.
<נעה בן שבת: האישור הזה נוגע רק לעניין האם הוא לא נקרא לשירות ולא צפוי להיקרא לשירות.
<יואב ארבל: זה יהיה פרקטי?
<יואב ארבל: אנחנו נעביר לצבא רשימה של תעודות זהות של כל החבר'ה שאמורים להתחיל.
שלום ג'רבי: אני אומר את זה בזהירות מפאת כבודו של הצבא, שאפילו אני היום במילואים.
שלום ג'רבי: אני רק רוצה לדעת שזה מקובל עליכם, כי לפעמים לקבל מידע מהצבא זה לוקח קצת זמן ואין לנו תמיד את הזמן כי הבנות צריכות להיות מאוישות במקומות שלהן והן צריכות להיכנס.
שלום ג'רבי: אתם צריכים להבין את מידת הדחיפות של העניין, לכן זה מאוד שנדע אם זה כתוב בחוק שאנחנו מקבלים מכם, אז אולי צריכים להכניס לחוק מספר ימים מהבקשה שלנו, כי אחרת אנחנו ניתקע.
שלום ג'רבי: אם בחוק יהיה כתוב עשרה ימים מהמועד שהרשות מעבירה לצבא אנחנו צריכים, כי אני חושב שצריך להוסיף מועד, כי אם זה בלי הגבלה, אנחנו יכולים להישאר כאן - - -
אלי אלאלוף: מה לוח הזמנים שדרוש לכם להגיב?
<אמיר וקנין: אמיר וקנין, ראש מדור שילוב חרדים.
<אמיר וקנין: שר שלום, אני לא מבין.
<אמיר וקנין: תסביר לי מה השוני ממה שקשור היום.
שולי מועלם-רפאלי: זה לא קשור לחרדים.
<אמיר וקנין: לא קשור לחרדים.
<אמיר וקנין: אני כאן כנציג אכ"א.
שלום ג'רבי: אתה נציג אכ"א, אז אני אסביר לך איך זה מתבצע היום.
<אמיר וקנין: היום הם מגיעים אליך עם פטור.
שלום ג'רבי: הם לא מגיעים אלי, הם מגיעים לעמותות.
<אמיר וקנין: מגיעים לעמותות עם פטור.
שלום ג'רבי: לא מדברים על זה שיש לו פטור, מדברים על זה שלא נקרא לשירות - - -
שולי מועלם-רפאלי: לא נקרא לגיוס.
<אמיר וקנין: בעיקר המגזר הלא יהודי.
<אמיר וקנין: אין להם פטורים, הם פשוט לא נקראים.
שלום ג'רבי: המגזר הלא יהודי לא צריך פטור.
<אמיר וקנין: בסדר, אנחנו מדברים שינוי רק על המגזר הזה.
<אמיר וקנין: אנחנו לא מדברים על כלל המגזרים.
שלום ג'רבי: היום יש 4,500 מהמגזר הלא יהודי, אז אנחנו צריכים להעביר את כל הרשימות רק שנדע שהצבא, עכשיו אתה כנציג אכ"א, הצבא צריך להשיב לנו כמה שיותר מהר כי הבנות צריכות להיות מאוישות.
<אמיר וקנין: זה צריך לעבור בנוהל של ועדה להעברת מידע בין משרדי, בנהלים הרגילים.
שולי מועלם-רפאלי: אם לא היינו מטפלים בעשרות מקרים שלוקח לפחות שלושה חודשים לקבל את הפטור הזה, אז הייתי תומכת בכל כוחי ומעודי בדבר הזה.
<אמיר וקנין: לא דיברנו על אוכלוסיית הבנות.
<אמיר וקנין: אנחנו חוזרים לאוכלוסיית הבנות?
שולי מועלם-רפאלי: לא, אנחנו מדברים על אוכלוסיית האנשים שלא נקראים לשירות, אבל אתה הצגת פה איזה תהליך שמתקיים כאילו בצורה מופלאה, אז אני רוצה להגיד שהתהליך הזה, אולי הוא מופלא, רק הוא לא לוקח זמן שהוא זמן סביר, ומה שאנחנו מוצאים את עצמנו זה שבחודש אוקטובר אני צריכה להתחנן בתוך הצבא בשביל אוכלוסיות שלא מגויסות, כדי שסוף סוף תגידו לרשות שהם באמת לא מגויסים.
<אמיר וקנין: מבחינת העברת המידע, אם זה מוגדר בחוק ואם זה יאושר פעם אחת בוועדה בין משרדית, מכאן ואיך הנוהל הוא נוהל טכני.
<יואב ארבל: אני חושב שזה צריך להישאר להסדרה טכנית בין הגופים.
<יואב ארבל: אין מקום להידרש לפרטים הטכניים האלה של מה לוחות זמנים - - -
שלום ג'רבי: אדוני היושב ראש, בהמשך גם לדיונים שהיו כאן, סגן מפקד מיט"ב, סא"ל צחי רביבו היה אצלי.
שלום ג'רבי: יש לנו נוהל מסודר.
שלום ג'רבי: יש לנו איש קשר שם.
שלום ג'רבי: אני מקווה מאוד שהעסק הזה יסתדר וצריכים לשבח את מיט"ב באמת על העבודה המשותפת.
אלי אלאלוף: אני חוזר לשאלה הבסיסית.
אלי אלאלוף: האם אפשר לחייב את צה"ל לתת תשובה תוך פרק זמן סביר?
<אמיר וקנין: אנחנו מערבבים פה שוב בין אוכלוסיות.
<אמיר וקנין: האוכלוסייה שמדובר עליה זה עניין טכני.
<אמיר וקנין: אין פה שום בעיה.
<אמיר וקנין: כשאנחנו מדברים על עולים, על בנות דתיות, על חרדים, זה סיפורים אחרים.
<אמיר וקנין: לפעמים יש פה דברים, המלש"ב נמצא באיזשהו הליך מול הצבא, ההליך התבצע בצורה תקינה או לא תקינה ואז התשובות מתעכבות.
<אמיר וקנין: אם אנחנו מדברים ספציפית על האוכלוסייה הזאת, אין שום בעיה.
אלי אלאלוף: אני חוזר ואומר, אדוני, גם כשאתה רוצה, אתה לא יכול לתת תשובה כי אנשים נשארים באוויר.
אלי אלאלוף: תגיד לי, אני, למקרה ספציפי של אסתר או יעקב או מוחמד, אין לי אפשרות לתת תשובה, אבל תקבע לעצמך את התשובה תוך פרק זמן סביר.
אלי אלאלוף: זה מאוד חשוב שזה יהיה ואז תפרקו את הבעיה בזה שכאילו מדובר באוכלוסיות שונות.
אלי אלאלוף: הבעיה זה אותו ילד, אותה ילדה.
<אמיר וקנין: אני מבין את מה שכבוד היושב ראש אומר.
<אמיר וקנין: אני רוצה לתת דוגמא.
<אמיר וקנין: בחור, עולה חדש, הנתונים שלו עוברים אלינו ממשרד הפנים.
<אמיר וקנין: הוא צריך להיות מזומן אלינו, לעבור הליכים, לבדוק האם הוא כשיר לגיוס או לא כשיר לגיוס.
<אמיר וקנין: יש תהליכים.
<אמיר וקנין: אם זה עכשיו הליך רפואי שהוא צריך ללכת לרופאים אזרחיים ולתת לנו אישורים, זה יכול גם לקחת - - -
אלי אלאלוף: אי אפשר להגיד שהילד הזה הוא בטיפול שלנו ובשלב זה אחרי שלושה שבועות, אחרי חודש, לצערנו הבירורים ממשיכים.
אלי אלאלוף: אתם יודעים שההורים שלהם מחכים להם.
אלי אלאלוף: כל המערכת בסימן שאלה.
אלי אלאלוף: תרגיעו את האנשים.
אלי אלאלוף: זה כאילו אנחנו כולנו תלויים בבירוקרטיה אין סופית והבירוקרטיה לפעמים מוצדקת.
אלי אלאלוף: כפי שאתה מסביר זה נראה מאוד הגיוני, אבל תנו תשובה לאנשים.
אלי אלאלוף: גם תשובה לא מספקת בעיניי המתנדב זו תשובה, אבל תנו תשובה.
אלי אלאלוף: אל תשאירו אנשים באוויר.
אלי אלאלוף: זה לא מפעל הפיס.
אלי אלאלוף: כן בבקשה, אפשר לסכם את הנקודה הזאת?
<ישעיהו אברהם: אני רק רוצה להעיר שלכאורה ביחס למגזר הערבי, יש פה איזו דרישה שהיא לא כל כך מובנת.
<ישעיהו אברהם: הערבים בדרך כלל לא נקראים לשירות.
<ישעיהו אברהם: פה נדרש איזו הוכחה אקטיבית, להוכיח את דרך השלילה.
אלי אלאלוף: אתם תחטטו אם הוא נוצרי, דרוזי.
<ישעיהו אברהם: סליחה, המגזר שהצבא לא קורא אותו לשירות.
<ישעיהו אברהם: לכאורה, אפשר לקבוע דד ליין, שאם בגיל מסוים הוא הגיע ולא קיבל צו, אז אוטומטית רואים אותו - - -
אלי אלאלוף: תנו יחס שווה לכל אזרחי המדינה.
<נעה בן שבת: השאלה אולי אם הגופים המוכרים רוצים לדעת, פנה אליהם אדם פלוני, רוצה שישבצו אותו בשירות לאומי.
<נעה בן שבת: מאיפה הוא מקבל את המידע הזה?
<נעה בן שבת: יפנה לרשות ויקבל את המידע הזה?
אלי אלאלוף: זה רק מהרשות, לא?
שלום ג'רבי: בואו נעשה סדר.
שלום ג'רבי: במגזר הלא יהודי, זה ערבים ודרוזים ונוצרים, צ'רקסים יש קצת, לא ביקשנו שום דבר מהם.
שלום ג'רבי: עצם זה שהוא היה ערבי, ערבייה, דרוזיות או דרוזי עם פטור בגלל מחלה או משהו, אבל עכשיו בחוק הזה שאני חושב שזה עושה סדר גם מבחינתנו ואנחנו שמחים על כך, הם יעבירו את הרשימה של כל האנשים.
שלום ג'רבי: אנחנו נעביר את זה לאכ"א.
שלום ג'רבי: מכיוון שזו אוכלוסייה שהיא מאוד קלה, נקבל אישור.
<נעה בן שבת: אבל כל עוד לא מושלם התהליך, הם בעצם לא יכולים להפנות אותו לשירות לאומי.
שלום ג'רבי: נכון, אבל בכל מקרה עושים את זה תמיד עוד לפני.
שלום ג'רבי: זה בשנה של - - -
שולי מועלם-רפאלי: של ההכנה לשירות.
אלי אלאלוף: אוקיי, אפשר לסגור את הנקודה הזאת?
<צבי במברגר: אני רוצה רק הערה.
<צבי במברגר: לפי איך שהתהליכים מתנהלים היום, היעילות שלהם, יש לי חשש גדול שהרבה מהאוכלוסייה הזאת יאחרו מאוד את השירות שלהם, ישבו הרבה מאוד שבועות בבית ויעבור חודש ספטמבר ואוקטובר וחגים וכן הלאה.
<צבי במברגר: לפחות מהניסיון שלנו היום בהמצאת אישורים כאלה ואחרים, יכול להיות שצריך לעשות שהוא צריך להמציא את האישור תוך איקס זמן מאז שהוא התחיל את השירות.
שלום ג'רבי: לא רק בגלל זה.
שלום ג'רבי: אם מותר לי, אולי שהנציגים ישבו יחד עם היועצת המשפטית, שננסח את הדבר הזה בצורה חכמה.
אלי אלאלוף: אוקיי, מקבל.
אלי אלאלוף: את הנקודה הזאת לסגור.
<נעה בן שבת: כן, אפשר להתקדם.
<נעה בן שבת: סעיף 4, אנחנו כרגע לא נקרא כיוון שהוא עוסק בתחומים ויש הצעה שקשורה גם להצעת החוק של חבר הכנסת אמיר אוחנה ולכן היא מסומנת פה בשני כוכבים.
<נעה בן שבת: במהלך החוק יש עוד סימונים.
<נעה בן שבת: נדלג עליה כרגע.
<נעה בן שבת: סעיף 5.
<נעה בן שבת: בסעיף 5 יש הסתייגות של חבר הכנסת מיקי לוי.
<נעה בן שבת: הסעיף אומר שהשירות לאומי והתנדבות קהילתית יתבצעו בהתנדבות במסגרת גוף מפעיל על פי הפניה של גוף מוכר, וההסתייגות מבקשת להגיד – "למעט במסגרות שמקורן בזכיית הגוף המפעיל במתן שירות באמצעות מכרז כספי".
שולי מועלם-רפאלי: עוד פעם אותו דבר.
אלי אלאלוף: אתה רוצה להסביר?
מיקי לוי: למשל, קייטנות קיץ ולא של משרד החינוך.
מיקי לוי: הגיעו לידיי ידיעות שהגופים שלחו בנות בשירות הלאומי לקייטנות קיץ שהופעלו הן על ידי המפעילים הפרטיים והן על ידי המרכז לשלטון המקומי.
מיקי לוי: זו גם המהות שביקשתי להכניס את נושא מהות השירות, שני מושגים שאנחנו מתווכחים עליהם, ולכן אני חושב שיש מקום להכניס את זה.
אלי אלאלוף: מה רע שזה עוזר למרכז לשלטון המקומי?
מיקי לוי: אם אני מקיים קייטנה בבריכת בית זית, במושב, ואני שולח את הבנות להתעסק בבריכה, זה נראה בסדר?
אלי אלאלוף: לטובת מי?
אלי אלאלוף: הרווחים הם לכיס הפרטי של מישהו?
מיקי לוי: הרווחים הם לכיס גם של השלטון המקומי וגם לכיסה של העמותה עצמה.
מיקי לוי: זה נראה בסדר?
אלי אלאלוף: אם זה דרך הרשות המקומית, אני לא רואה בזה - - -
מיקי לוי: זה גם היום לא אפשרי.
מיקי לוי: תכניסו לי הסתייגות, כי אני יודע על בנות שהלכו לעבוד במסגרת השירות הלאומי והכסף הלך לאותה עמותה.
שולי מועלם-רפאלי: אפשר פעם אחת שנקבל גם את המידע הזה אולי בחדר סגור, חברי הוועדה?
שולי מועלם-רפאלי: כי זה נראה שכל פעם יש איזה מידע שמובא והוא לא מבוסס.
מיקי לוי: אני לא חייב להסביר.
שולי מועלם-רפאלי: אתה לא חייב להסביר.
שולי מועלם-רפאלי: אני מתנגדת להסתייגות הזאת.
אלי אלאלוף: זה ברור ששום מתנדב או מתנדבת של השירות הלאומי לא יפעל במקום שזה מאפשר רווח פרטי למישהו.
מיקי לוי: אדוני, אני חוזר על המילה הראשונה, כל עיסוקם או עיקר עיסוקם, ואני מנסה לסגור את זה שהבנות יהיו רק בשירות לאומי וזה מה שאני מבקש.
שולי מועלם-רפאלי: גם בחוק הזה זה ברור.
שולי מועלם-רפאלי: לא צריך את כל ההסתייגויות האלה שמשחירות שוב ושוב את מי שפועל.
מיקי לוי: אני מבקש אם אפשר אדוני, לשמוע את שר שלום ג'רבי, אם הוא מכיר דברים ומה דעתו על כך, וגם את שני היועצים המשפטיים.
מיקי לוי: הרי אם הכול בסדר, אז בואו נכניס את זה.
שולי מועלם-רפאלי: לא, אנחנו מתנגדים להכניס דברים כדי סתם להעמיס דברים מיותרים.
מיקי לוי: אז תצביעי.
שולי מועלם-רפאלי: ברור שאני אצביע.
אלי אלאלוף: לא, לא, אני לא מביא להצבעה בינתיים.
אלי אלאלוף: שר שלום, אנחנו רוצים להבין, זה תופעות קיימות מה שנאמר?
שלום ג'רבי: אני לא מכיר תופעות כאלה ואם הייתי מכיר תופעות כאלה היינו מפסיקים מייד.
שלום ג'רבי: מה שחבר הכנסת מיקי לוי אומר ומנסה לומר ובדקנו וזה לא היה, היה איזשהו מכרז שעמותה ניגשה לגבי קייטנות ואמרו שחלק מבנות השירות הלאומי עבדו בקייטנות שזכו במכרז ואז הם קיבלו כסף עבור אותן בנות לא במסגרת השירות הלאומי.
שלום ג'רבי: זה עלה, זה הוצף.
שלום ג'רבי: יושב כאן יעקב עמר, הסמנכ"ל, שהוא בדק והוא העלה את זה בפניי ולא נמצא הדבר הזה.
שלום ג'רבי: אולי יש לו דברים אחרים שהוא יודע.
שלום ג'רבי: אני לא יודע דברים אחרים.
אלי אלאלוף: אנחנו לא חוקרים את המקרה.
אלי אלאלוף: אנחנו מדברים על העיקרון.
אלי אלאלוף: העיקרון אומר, האם מישהו, עמותה אפילו, שהיא מחזיקה את כל תוכנית השירות הלאומי והיא משתתפת במכרז, עכשיו אני מבין שכל עיסוקם ולא רק חלק, האם היא יכולה להפעיל תוכנית כזאת למטרות האלה?
<יואב ארבל: לא, אני חייב לומר שכל מתנדב וכל גוף מפעיל מקבל אישור להיותו גוף מפעיל ומה גם תיאור התפקיד שאפשר לבצע במסגרת הגוף המפעיל.
<יואב ארבל: זה ודאי שנבדק על ידי הפיקוח שלנו.
<יואב ארבל: כבר היום הוא חייב לפעול רק בגוף המפעיל ורק בתור התפקיד שאושר לו.
מיקי לוי: כל עיסוקם ולא את עיקר עיסוקם.
מיקי לוי: אם אתם מסכימים, אני מוריד את כל ההסתייגויות שלי.
שולי מועלם-רפאלי: חבר הכנסת מיקי לוי, אנחנו מבינים שזה מה שאתה עושה בניסיון להביא לפה עוד ועוד הסתייגויות ובדרך אחורית להכניס את הדבר הזה שיש פה מחלוקת לגביו.
שולי מועלם-רפאלי: אין מה לעשות.
מיקי לוי: תעשי לי טובה, חברת הכנסת מועלם, תפני אליו, לא אלי, בסדר?
שולי מועלם-רפאלי: בסדר, אין בעיה.
<דרור גרנית: נדמה לי שיש פה אולי ערבוב בשיח.
<דרור גרנית: צריך להבחין בין הגופים המוכרים לגופים המפעילים.
<דרור גרנית: בואו נעשה רגע את האבחנה המאוד חדה הזאת.
<דרור גרנית: נדמה לי אם אני מבין נכון, יתקן אותי חבר הכנסת לוי, שאתה מכוון אל הגופים המוכרים, לא אל הגופים המפעילים, ובהם אני רגע רוצה למקד, להסביר רגע את הסוגיה.
<דרור גרנית: הגופים המוכרים נכון להיום הן עמותות, עמותות בכלל על פי דיני העמותות באופן כללי, שהיום זה הדין היחיד שחל עליהן כי החוק הזה עוד לא בתוקף.
<דרור גרנית: מה שעמותה אמורה לעשות, היא אמורה לפעול לקידום מטרותיה והמטרות המנויות בתקנון שלה ובתקנון ההתאגדות שלה.
<דרור גרנית: מעצם אופייה היא גוף שלא למטרת רווח, זאת אומרת היא לא אמורה להשיא רווחים, להבדיל מחברה מסחרית, אבל למרות האמור, התפיסה ברשם העמותות היא שלעמותות מותר לעשות פעילות צידית, חלקית, בשוליים של הפעילות המרכזית שלה שהיא לא למטרת רווח, שהיא כן מכניסה לה הכנסות כדי שהעמותה, יהיה לה ממה לחיות ולהתקיים.
<דרור גרנית: ניתן דוגמא מאוד פשוטה וקלאסית.
<דרור גרנית: עמותה מסוימת אומרת, אני מפעילה תיאטרון.
<דרור גרנית: עיקר מטרתי וקיומי זה כדי להפעיל פעילויות של התיאטרון, הצגה.
<דרור גרנית: זה לא למטרת רווח, אבל יכול להיות שהיא מפעילה מזנון קטן בכניסה לתיאטרון, מוכרת קפה ועוגה כדי שיהיה לה מזה להכניס הכנסה שממנה היא מממנת את פעילות התיאטרון או מסייעת לקיום פעילות התיאטרון, שזו פעילות הליבה.
<דרור גרנית: זו התפיסה הכללית של דיני העמותות וזה בעצם מה שחל היום גם כן על העמותות של השירות המוכר.
<דרור גרנית: עיקר פעילותן אמורה להיות בפעילות השירות המוכר בהשמה של המתנדבים במקומות ההתנדבות בגופים המפעילים, אבל היום הן יכולות משפטית לקיים, לא מנועות מלקיים פעילות צד, שוליים, ועכשיו השאלה היא כמה רחבים השוליים האלה שמטרתן להכניס להן עוד הכנסות לקיום הפעילות שלהן העיקרית.
<קריאה: אבל לא עם בנות שירות.
שולי מועלם-רפאלי: אבל בנות השירות לא יכולות להיות בפעילות הצידית הזאת.
<דרור גרנית: מה שמבקש חבר הכנסת לוי, אם אני מבין נכון את ההסתייגות ויתקן אותי אם אני טועה, זה לומר לא לגופים המוכרים שמכוח החוק הזה לא תהיה את האפשרות לקיים פעילות שאינה פעילות השירות הלאומי, זאת אומרת כל עיסוקן היחיד בלבד יהיה השמה של המתנדבים במקומות ההתנדבות ושום פעילות אחרת לא תותר להן, כאשר בעצם עכשיו עולה השאלה הכלכלית, וממה הן יחיו?
<דרור גרנית: והתשובה היא, הן יחיו מהתעריף, זאת אומרת, מקור המחייה הכלכלי שלהן הוא אך ורק התעריף שמוסדר פה באחד מסעיפי החוק, שבתוכו מגולמים גם עלויות - - -
אלי אלאלוף: תרשה לי להקשות עליך.
אלי אלאלוף: בוא נלמד מצה"ל.
אלי אלאלוף: היום יש לצה"ל אפשרות לאפשר לחייל אחרי השירות שלו ללכת ולעבוד במקומות, ודאי לא בתוך צה"ל, נכון?
אלי אלאלוף: אז למה ילדה או ילד מהשירות הלאומי שגומר את תפקידו בשעות ההתנדבות שלו לא יוכל לעשות פעילות תמורת תשלום בחוץ?
אלי אלאלוף: הוא יכול לעשות.