GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אברהם בר דוד: ישבנו ודנו על זה שעות עם בעלי הבתים למיניהם והגענו למסקנה כדיירים.
אלי אלאלוף: בחוזה עליו אתם חותמים לא כלול כל הנושא של השטחים הציבוריים?
<אברהם בר דוד: השטחים לא כתובים.
<אברהם בר דוד: מה שכתוב זה השירותים שאנחנו מקבלים.
<אברהם בר דוד: על השירותים לא מקבלים משכנתא.
אלי אלאלוף: אתם מוותרים.
אלי אלאלוף: בעל דיור מוגן יכול להסביר לנו?
<גבריאל ברון: לב גנים.
<גבריאל ברון: צריך להבין דבר אחד.
<גבריאל ברון: קודם כל, אני מחזק את ידיו.
<גבריאל ברון: כשאתה בונה בית חדש, הבנק אומר שהוא ישעבד מה שהוא יכול, אתן לך הלוואה - אף אחד לא בונה מהכסף שלו, שם הון עצמי ארבעים אחוזים – עד שתבנה ניתן לדייר ערבות בנקאית – אני עושה את זה עכשיו, אני באמצע בנייה – וברגע שתירשם משכנתא ויש לנו שני חלקים, על אחת כבר נרשמת משכנתא, אני מחזיר את הערבות הבנקאית.
<גבריאל ברון: לכן הבנק לא יכול לתת.
<רון עוזרי: תתמקד בדיון.
<גבריאל ברון: הבנק נשאר עם משכנתא על אותם שטחי ציבור כי אחרת אין לו שום משכנתא ואז הוא לא ייתן הלוואה ואז אני לא אבנה בניין חדש.
<גבריאל ברון: הבנק צריך להישאר עם משהו.
<גבריאל ברון: הוא מחריג את הדיירים.
אלי אלאלוף: בואו לא נאריך יותר מדי.
אלי אלאלוף: גם אם יש לנו זמן, לא חייבים להאריך.
אלי אלאלוף: אני חוזר למר בר דוד.
אלי אלאלוף: בדיון הקודם הדרישה לכלול את השטחים הציבוריים, זאת הייתה דרישה שלכם.
<אברהם בר דוד: לא.
<אברהם בר דוד: לא הייתה דרישה שלנו.
<אברהם בר דוד: זה הופיע בהצעה הקודמת אבל לא דרישה שלנו.
אלי אלאלוף: אתם מוכנים לא לכלול את זה.
<אברהם בר דוד: הסיכום בדיון הקודם היה הסיכום שהוצע על ידי משרד המשפטים.
<אברהם בר דוד: על זה הייתה לנו שיחה ודיון לא קטן.
אלי אלאלוף: לי אין התנגדות שנוריד את השטחים הציבוריים.
יואב קיש: זה לא רלוונטי.
<ענת מימון: זה יורד מהסיפה של פסקה (1).
<קריאה: של (1) ו-(2).
<ענת מימון: באופן דומה גם התיקון בפסקה (2) מיותר ולכן המשכנתא נרשמת רק על השטח של הדירה בה יגור הדייר על פי הסכם ההתקשרות.
<ענת מימון: אני מפנה עכשיו לפסקה (3).
<ענת מימון: גם זה בעקבות הערה שעלתה בדיון הקודם.
<ענת מימון: אני מזכירה שיש לנו את המנגנון העיקרי שזה רישום משכנתא, יש לנו ועדת חריגים שעוד מעט נגיע אליה, אליה יפנה כל בית דיור שיש לו קושי לרשום משכנתא.
<ענת מימון: אבל עלתה בקשה שניצור איזשהו מנגנון שלישי לגבי בתים בהקמה בגלל שמדובר על איזשהו סוג שהוא ידוע מראש ואפשר לנסות לקבוע את הבטוחות כבר בשלב הזה.
את פסקה: (3) היה בית הדיור המוגן בשלבי קמה ובטרם אכלוסו, ימסור בעל הרישיון לדייר שהעביר לו כספי פיקדון כאמור, ערבות בנקאית.
את פסקה: לאחר אכלוס הבית תירשם משכנתא לפי הוראות סעיף זה.
את פסקה: חילקנו את זה לשתי תקופות, טרם האכלוס תינתן ערבות בנקאית.
את פסקה: לאחר האכלוס למעשה לא תהיה יותר הערבות הבנקאית ואמורה להירשם משכנתא ובשלב הזה, ככלל שיהיה את הקושי לרשום את המשכנתא, כרגע המנגנון הוא ועדת חריגים.
את פסקה: אני יודעת שדובר על מנגנון של הערת אזהרה ושעבוד.
את פסקה: מבחינתנו ומבחינת משרד המשפטים לא לגמרי היה לנו ברור איזו הערת אזהרה ואיזה שעבוד, ולכן בשלב הזה לקריאה הראשונה השארנו את זה כמשכנתא עם אפשרות של ועדת חריגים וככל שנצליח באמת לזקק את זה וללבן בדיוק מה המנגנון הזה שיהיה לאחר האכלוס ובטרם רישום המשכנתא, נוסיף את זה לקריאה שנייה ושלישית בנוסח.
<דורון ארנון: גם בנושא הזה יש לנו הסכמה עם הדיירים שבסך הכול צריכים לאפשר הקמה של בתים חדשים.
<דורון ארנון: כרגע המנגנון המוצע כפי שרשום כרגע, לא מאפשר כי ביום פתיחת הבית הרי אי אפשר לרשום משכנתא.
<דורון ארנון: זה לא סימן שאלה.
<דורון ארנון: אי אפשר לרשום משכנתא משתי סיבות, האחת, יש את הבנק המלווה שהפרויקט משועבד לו, והשנייה, אפשר לפתוח בהליכי הרישום - - -
אלי אלאלוף: מה הפתרון המוצע?
<דורון ארנון: הפתרון המוצע הוא אותה ערבות עד לפתיחת הבית.
<דורון ארנון: מפתיחת הבית מוסכם עלינו ועל הדיירים שצריך משך זמן של שנתיים כדי לסיים את הליכי הרישום ובמשך הזמן הזה לתת מכתב החרגה מהבנק והערת אזהרה לכתיבת המשכנתא ובזה נגמר העניין.
<ענת מימון: התחייבות לרישום משכנתא.
<דורון ארנון: אין צורך ללכת כאן לוועדת חריגים.
<רני נויבואר: אנחנו מבקשים לדעת איזו הערת אזהרה אתם מבקשים לרשום.
<נגה רובינשטיין: התחייבות לרישום משכנתא.
<דורון ארנון: התחייבות לרישום משכנתא.
<רני נויבואר: ומה השעבוד שאתם מדברים עליו?
<רני נויבואר: היות ואנחנו ישבנו בצד וחיכינו להסכמות, דרך אגב, אנחנו קיבלנו מסרים סותרים, אנחנו הבנו שהחלק הזה בסוף לא היה מוסכם בין שני הצדדים.
יואב קיש: בואו נשמע את הדיירים.
<דנה מליחי חקמון: אנחנו הגענו להסכמה שבתקופה של שנתיים לאחר האכלוס תירשם הערת אזהרה שהיא סוג של התחייבות לרישום משכנתא לטובת הדיר.
<קריאה: עד שנתיים.
<דנה מליחי חקמון: עד שנתיים.
יואב קיש: מה יקרה אם עברו שנתיים והרישום לא קיים?
<דנה מליחי חקמון: ועדת חריגים.
<דנה מליחי חקמון: יש הסכמה על כך.
יואב קיש: אני רוצה לשאול את משרד המשפטים.
יואב קיש: אני אגיד לכם איך אני תופס את הדיון וגם בהמשך למה שהיה קודם.
יואב קיש: הגישה הבסיסית שלי היא ללכת עם ההסכמות של הדיירים אלא אם נעשה כאן עוול משמעותי לאחד הצדדים והוא לא הוגן, כמו שאת בודקת עכשיו.
יואב קיש: אני מכיר רישום לא בדיוק מוגן, אני מכיר מהפרקטיקה במדינת ישראל.
יואב קיש: באמת אני חושב ששנתיים במורכבות כזאת, הלוואי ויצליחו בשנתיים.
יואב קיש: בטח ובטח לא יצליחו במסירת הבית.
יואב קיש: מה שהוא אמר, עושה לי שכל אלא אם תגידי לי אחרת.
יואב קיש: אבל בכלל הדיון, וזה אני אומר ליושב ראש, לפחות לתפיסתי.
יואב קיש: אם אתם חושבים אחרת, בבקשה.
יואב קיש: אני אומר ששווה לשמוע ראשית את שני הצדדים, לראות אם יש הסכמות.
יואב קיש: אחרי שהחלטנו שיש הסכמות, עכשיו יגידו המשרדים השונים שההסכמה הזאת לא הגיונית כי כך וכך.
יואב קיש: הסדר כאן הפוך.
יואב קיש: בוא נשמע קודם את הדיירים.
אלי אלאלוף: היא נציגת הדיירים.
<רני נויבואר: המסר האחרון שקיבלנו לנקודה הזאת הוא שהדבר הזה לא מוסכם ולא בנוסח.
<רני נויבואר: אנחנו ביקשנו מהיועצת המשפטית של הוועדה שכן ישאירו לפחות את הערבות הבנקאית עד למועד.
<רני נויבואר: היות והדברים נעשו כאן תוך כדי ובמקביל, אנחנו קיבלנו מסרים תוך כדי שהם לא תמיד כנראה בשורות התחתונות.
אלי אלאלוף: בואו נעזוב את זה ונלך למהות.
אלי אלאלוף: בואו נישאר במהות, אם אפשר.
אלי אלאלוף: מה אומרים הדיירים?
<דנה מליחי חקמון: אנחנו חוזרים על זה שוב.
<דנה מליחי חקמון: קודם כל רציתי לוודא שזה על שם הדייר בנוסח ולא לטובת הדייר.
<דנה מליחי חקמון: לגבי בתים בהקמה, ערבות בנקאית עד לאכלוס ולאחר אכלוס במשך שנתיים הערת אזהרה, התחייבות לרישום משכנתא.
<דנה מליחי חקמון: משרד המשפטים צודק, לא הספקנו לעדכן בכל הדברים הקטנים כי חלק מהם באמת נסגרו ממש בשעות האחרונות אפילו.
אלי אלאלוף: לתת יותר זמן משנתיים, זה לטובת הדיירים.
יואב קיש: לא זה מה שאמרתי.
יואב קיש: אני הייתי מציע להכניס את הדבר הזה לנוסח ולא להיות עם נוסח שהוא לא עוקב.
נורית קורן: זה מה שייכנס.
<גבריאל ברון: אנחנו רושמים משכון ברשם החברות.
<גבריאל ברון: מישהו יודע על זה?
<דנה מליחי חקמון: כן, אבל זה בנוסף.
<דנה מליחי חקמון: אנחנו דיברנו גם וגם.
<גבריאל ברון: זה לא מופיע כאן אבל אנחנו עושים את זה כל הזמן.
אלי אלאלוף: אם תתחילו ויכוח ביניכם, לא נתקדם.
<אברהם בר דוד: אנחנו כדיירים הסכמנו לתנאים האלה.
<אברהם בר דוד: אנחנו יודעים ששנתיים יהיה קשה לרשום משכנתא.
<אברהם בר דוד: יחד עם זאת, לכן אמרנו שאם תוך שנתיים בעל הבית הוכיח שהוא עשה את כל המהלכים כדי לרשום אבל לא נרשם בגלל בעיות פרוצדורליות של הממסד, הוא ילך לוועדת חריגים ויבקש הארכה מעבר לשנתיים האלה.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה הגון מאוד.
<אברהם בר דוד: זה נשמע הגיוני וזה נשמע הגון.
<אברהם בר דוד: נכון.
<אברהם בר דוד: ברגע שנכנסים לתוך הבית, יש גם התחייבות לרשום את המשכנתא.
אלי אלאלוף: אני חוזר לסיפור החדש שלא שמענו עד עכשיו.
אלי אלאלוף: מה זה המשכון הזה?
<נגה רובינשטיין: שעבוד ברשם החברות.
<גבריאל ברון: אנחנו בית קטן ואולי כבית קטן יכולים לעשות משהו.
<גבריאל ברון: אגב, אני מייצג כאן את סך כל הבתים הקטנים שהם יותר גדולים ממשען.
<גבריאל ברון: מילה שרציתי לומר כל הזמן.
<גבריאל ברון: בואו ניזהר לא לפגוע.
אלי אלאלוף: אתה יכול להסביר לי מה אתה עושה במשכון הזה?
<גבריאל ברון: רושם משכון ברשם החברות.
אלי אלאלוף: אוטומטי?
<קריאה: שעבוד קבוע.
<גבריאל ברון: אחרי שנחתם חוזה.
<דנה מליחי חקמון: המשכון הוא בעצם שעבוד של זכויות.
<דנה מליחי חקמון: אנחנו לא חושבים שיש לזה ערך רב, אפילו אפסי.
<דנה מליחי חקמון: לכן אנחנו מתעקשים על לפחות מינימום הערת אזהרה, התחייבות לרישום משכנתא.
אלי אלאלוף: והטכניקה לא מעניינת אתכם.
<קריאה: המשכון הוא ברמה נמוכה יותר.
<ענת מימון: אנחנו גם לא מונעים את זה, אם אנחנו כותבים שתירשם הערת אזהרה.
נורית קורן: כל הנוסח עליו דיברו עכשיו, ייכנס.
<הרווי פרנק: מנהל דיור מוגן של עמותת רעות בירושלים.
<הרווי פרנק: אני מייצג את הדיור המוגן הקטן.
<הרווי פרנק: אנחנו דיור מוגן קטן.
<הרווי פרנק: כל נושא המשכון הוא מאוד בעייתי.
אלי אלאלוף: ירדנו מזה.
<ענת מימון: אני מסכמת את הפסקה הזאת.
<ענת מימון: אמרנו עד תקופת האכלוס ערבות בנקאית וזה נשאר כמו שהיה.
<ענת מימון: לאחר אכלוס הבית ולתקופה של עד שנתיים, תירשם הערת אזהרה בדבר התחייבות לרישום משכנתא ואז, בהמשך, ככל שהשנתיים לא יספיקו, יש את המנגנון שנגיע אליו של ועדת החריגים.
<רני נויבואר: גם מכתב החרגה.
<הרווי פרנק: לא פתרנו את הבעיה של הדיור המוגן שלנו.
<ענת מימון: הערת אזהרה ומכתב החרגה.
אלי אלאלוף: במהומה הזאת לא שמתי לב שחברי נחמן שי הצטרף אלינו וגם חברתי טלי פלוסקוב.
<ענת מימון: פסקה (4) גם היא פסקה חדשה.
<ענת מימון: היא מדברת על המנגנון למחיקת המשכנתא.
<ענת מימון: (4) מחיקת משכנתא שנרשמה לפי סעיף קטן זה תעשה עם השבת הפיקדון לפי הוראות סעיף 28 על ידי עורך דין של הדייר.
<ענת מימון: לא הוגשה בקשה למחיקת משכנתא כאמור בתוך שבעה ימים ממועד השבת הפיקדון, יהיה רשאי בעל הרישיון להגיש בקשה למחיקת המשכנתא.
<ענת מימון: כמובן שזה או הוא או מישהו מטעמו.
<ענת מימון: נותנים שבוע לדייר למחוק את המשכנתא בנסיבות של סעיף 28, שם מפורט מתי הפיקדון מוחזר.
<ענת מימון: אם לא, בעל הבית יכול.
אלי אלאלוף: זאת לא תקופה קצרה מדי?
<דנה מליחי חקמון: לגבי שבעת הימים, חשוב להבהיר ששבעה ימים מהיום שנמסרו לעורך הדין מסמכים שמעידים על כך שהפיקדון חזר.
<דנה מליחי חקמון: צריך להוכיח שהפיקדון חזר כי אחרת אין טעם למחוק את המשכנתא.
אלי אלאלוף: כם הייתי מאריך את התקופה.
<דנה מליחי חקמון: נשמח אם התקופה תוארך לפחות ל-14 ימים.
<רון עוזרי: בקשה לסעיף הזה.
<רון עוזרי: אנחנו מדברים כאן על כך שעורך דין של הדייר יסיר את המשכנתא בתוך שבעה ימים.
<רון עוזרי: אם הוא לא הסיר בתוך שבעה ימים, יסיר עורך דין של המפעיל.
<רון עוזרי: צריך לציין כאן באיזשהו מקום שגם עורך דין של המפעיל יקבל מראש את ייפוי הכוח.
<רון עוזרי: זה לא שאחרי כן הוא ילך לבית משפט להגיש בקשה ויגידו לו שאין לו ייפוי כוח וייקח לו זמן.
<רון עוזרי: אני צריך מיידית.
<קריאה: זה מוסכם.
אלי אלאלוף: בהתקשרות הוא יקבל ייפוי כוח.
אלי אלאלוף: כאמור, אני הייתי מאריך את התקופה.
נורית קורן: שלושים ימים.
<רון עוזרי: אני חייב להסביר לגבי שבעת הימים וה-21 ימים.
<רון עוזרי: אנחנו משווקים את הדירה ויש לנו דייר שעומד וצריך לקבל דירה והוא צריך לשלם לנו פיקדון.
<רון עוזרי: אנחנו לא יכולים לקבל ממנו פיקדון כל עוד לא הוסר ולכן שבעת הימים הם שבעה ימים.
<רון עוזרי: לא מסיבה של בירוקרטיה.
<רון עוזרי: זו הבעיה שלנו.
<רון עוזרי: יש לנו לקוח אחר שכבר צריך להיכנס ואנחנו משאירים את הדירה ריקה, דבר שמהווה בעיה כלכלית קשה.
<גבריאל ברון: אני חושב שהבעיה לא פתורה לחלוטין.
<מיכה פרנס: מנכ"ל רשת בית בכפר.
<מיכה פרנס: לפני שדנים על הארכת שבעת הימים, אני רוצה לומר שיכול להיות שהכיוון הוא בכלל הפוך.
<מיכה פרנס: מרגע שאושר הפיקדון, בעצם אין סיבה שתהיה משכנתא.
<מיכה פרנס: אני חושב שבהרבה מקומות אחרים נדרש היה שקודם יוחזר הפיקדון ואז תימחק המשכנתא.
<מיכה פרנס: נכון.
<מיכה פרנס: זה מה שכתוב והתכוונתי לומר ההפך.
<מיכה פרנס: שתימחק המשכנתא וכתנאי למחיקת המשכנתא.
<מיכה פרנס: אני אומר שסדר הדברים לא יכול להיות שלרשות הדייר, הכסף יהיה אצלו ותהיה לרשותו משכנתא.
<מיכה פרנס: זה המצב שזה רשום ומי ששולט בזה זה עורך הדין שלו ולא עורך הדין שלי ואתה עוד רוצה להאריך את התקופה לתקופה יותר ארוכה.
<מיכה פרנס: אני חושב שזה מצב אבסורדי שלא אמור להיות קיים.
אלי אלאלוף: אני לוקח דוגמה אישית.
אלי אלאלוף: אני אף פעם לא מצליח לטפל בבעיות האישיות שלי בשבעה ימים.
אלי אלאלוף: חבר'ה, אלה אנשים מבוגרים.
<קריאה: לכן קודם תמחק את המשכנתא ואז אני אתן לך את הפיקדון.
<קריאה: כמה זמן שזה ייקח.
יואב קיש: אני יכול להציע הצעה.
יואב קיש: מה שהוא אומר, ובמידה מסוימת הוא צודק, זה אומר שמבחינת הלקוח, אם הוא קיבל בחזרה את כספי הפיקדון, החשיפה של הלקוח יורדת לאפס.
יואב קיש: עכשיו בעצם נשארת החשיפה שהוא מתאר אותה, שעכשיו לקוח מסיבה – אולי כמו שאתה אומר, בעיות אישיות או התנהלות – לא מצליח להסיר משכנתא.
יואב קיש: את הכסף הוא החזיר ואז הוא נמצא חשוף בעניין הזה.
יואב קיש: למה לא להגיד שברגע שהכסף חזר, אתם רוצים שבעה ימים?
יואב קיש: מצדי יומיים, אבל תעשו את זה אתם.
יואב קיש: תסירו אתם את העניין.
יואב קיש: תסבירו לי למה לא.
<דורון ארנון: אנחנו כבעלי הבתים הסכמנו שייפוי הכוח הראשוני יהיה אצל עורך דין של הדיירים.
<דורון ארנון: זה מוסכם.
<דורון ארנון: אמרנו שבמידה שיש סיטואציה שעורך דין של הדייר מאיזושהי סיבה, הוא עכשיו בחוץ לארץ, לא הסיר, שיהיה לנו ייפוי הכוח למחוק את זה.
יואב קיש: שהם יוכלו להסיר.
<זאב וייס: יועץ משפטי של עמותת דיירי הדיור המוגן.
<זאב וייס: אמנם שבעה ימים זאת באמת תקופה קצרה, אבל הואיל וזה לא מרגע שהושב הפיקדון ועורך הדין של הדייר בדק ווידא את זה, השאלה אם הדייר דוחה או לא דוחה היא חסרת משמעות בגלל שלעורך דין של הדייר יש ייפוי כוח בלתי חוזר שנחתם בעת החוזה כדי למחוק את המשכנתא.
<זאב וייס: לכן זה נעשה בצורה מקצועית.
<זאב וייס: כל הסיפור שבנינו כאן הוא לנתק את התלות בדייר.
<זאב וייס: ברגע שבעל הבית מראה לנו בראיות שהכסף הוחזר לדייר, עורכי הדין של הדייר, מי שהם לא יהיו, מוחקים, מחויבים למחוק אוטומטית.
<זאב וייס: לכן כולנו היינו ל-14 ימים או ל-21 ימים.
<זאב וייס: אנחנו שומעים מה שהם אומרים, שזה חשוב להם, אנחנו מאמינים שעורכי דין מקצועיים יכולים לעמוד בתנאי של שבעה ימים.
אלי אלאלוף: הדייר או נציגו.
<זאב וייס: כן.
<אברהם בר דוד: נציגו הוא עורך הדין לא של הבית אלא שלו שהוא בחר אותו.
נורית קורן: שאינו של בעל הרישיון.
<זאב וייס: צריך להוסיף שזה עורך דין לא של בעל הרישיון.
אלי אלאלוף: שבעה ימים?
<הילה דוידוביץ בלומנטל: הואיל והוספנו בסעיף הקודם רישום הערת אזהרה, אולי צריך להחיל גם כאן.
<גבריאל ברון: סליחה, יש בעיה.
<גבריאל ברון: אני מצטער.
<גבריאל ברון: באתי בלי עורך דין ואני רואה את זה פעם ראשונה.
<גבריאל ברון: המצב הוא כלהלן.
<גבריאל ברון: דייר נפטר בגיל 120, שיהיה לבריאות, אני רוצה להחזיר לו את הפיקדון ואני לא יכול כי זה לוקח חצי שנה עד שיביאו לי צו קיום צוואה.
<גבריאל ברון: אני חצי שנה לא יכול לרשום משכנתא.
<גבריאל ברון: לכן אני לא יודע אם צריך להכניס את זה לחוק.
<גבריאל ברון: שירגיעו אותי עורכי הדין.
<גבריאל ברון: אני מציע להעביר את הכסף לנאמנות.
נורית קורן: לנאמנות.
נורית קורן: זה הפתרון.
<גבריאל ברון: ברגע שהוא בנאמנות, זה ייחשב כמו החזרת משכנתא.
<זאב וייס: מקובל עלינו.
<קריאה: מקובל ולא כתוב.
נורית קורן: אין בעיה להכניס את זה.
<זאב וייס: מקובל על הדיירים.
<גבריאל ברון: אני אגיד משהו אחד חיובי.
<גבריאל ברון: אני חושב שאנחנו דנים כאן המון בבעיה שעד עכשיו לא קרתה בארץ.
<קריאה: קרתה.
<גבריאל ברון: לא קרתה.
<גבריאל ברון: המבנה הפיננסי של הענף כמעט מבטיח שלא יהיה כשל, בתנאי שהבית יהיה טוב.
<גבריאל ברון: חוק הדיור המוגן מבטיח שהבית יהיה טוב.
אלי אלאלוף: אני מבקש לסכם את זה.
<ענת מימון: בפסקה (4) נדבר על מחיקת משכנתא ומחיקת הערת האזהרה שנרשמה לפי פסקה (3).
<קריאה: יהיה ציון להפקדה בנאמנות?
אלי אלאלוף: תן לקרוא עד הסוף.
<ענת מימון: זה ייעשה עם השבת הפיקדון לפי הוראות סעיף 28 על ידי הדייר או מי מטעמו.
<ענת מימון: כמובן זו זכות שניתנת לדייר.
<ענת מימון: אם הבקשה להחזרת משכנתא לא מוגשת בתוך שבעה ימים ממועד שנמסרו המסמכים המעידים על השבת הפיקדון, יהיה רשאי בעל הרישיון להגיש בקשה לרשימת משכנתא או מי מטעמו.
<ענת מימון: השאלה איך באמת עניין הנאמנות בא לידי ביטוי במנגנון.
<זאב וייס: אפשר להוסיף שהשבת הפיקדון לנאמן שמוסכם על הדייר.
נורית קורן: את צריכה להוסיף גם ממועד המצאת המסמכים.
<ענת מימון: זה נכתב.
<ענת מימון: לנאמן מטעם הדייר?
אלי אלאלוף: נכנסים דיירים לבניין הזה עם הרבה עורכי דין שמלווים אותם.
נורית קורן: רשמנו שהדייר יחתום מראש על ייפוי הכוח?
<ענת מימון: זה בינם לבין עורך הדין.
<ענת מימון: סעיף קטן (ב).
<ענת מימון: מכיוון שסעיף 27 בחוק היום נותן אפשרויות לבטוחות ואחת האפשרויות היא ערבות בנקאית, הבנו שהיא פחות נפוצה, אבל כן הייתה בקשה בדיון הקודם של בתים שבכל זאת רוצים לרשום ערבות בנקאית ולא לעשות את כל המנגנון הזה של המשכנתא ורואה החשבון שנגיע אליו.
<ענת מימון: לכן בסעיף קטן (ב) אנחנו נותנים אפשרות.
<ענת מימון: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), בעל רישיון רשאי לגבות תשלומים על חשבון הפיקדון כאמור בסעיף קטן (א), אף אם לא נרשמה משכנתא, ובלבד שמסר לדייר ערבות בנקאית לצורך הבטחת כספי פיקדון.
<ענת מימון: הוראות סעיפים קטנים (ו) עד (טו) לא יחולו על בעל רישיון כאמור.
<ענת מימון: זה כל המנגנון הנוסף שעשינו לצד המשכנתא של הפיקוח על האיתנות הפיננסית.
<ענת מימון: ככל שיש ערבות בנקאית, אין צורך במנגנון הזה.
<הילה דוידוביץ בלומנטל: צריך להוסיף שהיא תהיה על חשבון הכספים.
<קריאה: אין הערות.
רוזנבוש: אני מבקשת לתקן את זה כך שייווסף או שיוחלף במקום ערבות בנקאית – ערבות ממוסד פיננסי.
<רני נויבואר: ערבות בנקאית זה שם של מוצר.
<רני נויבואר: אפשר לכתוב ערבות בנקאית שניתן ממוסד פיננסי.
<רני נויבואר: ערבות בנקאית, את צריכה לקרוא לה התחייבות עצמאית לשיפוי.
<רני נויבואר: זה לא שניתנה ערבות.
<רני נויבואר: זאת ערבות מאוד מסוימת.
<רני נויבואר: המוצר הזה של ערבות בנקאית או מה שמכונה ערבות אוטונומית, זה מוצר מאוד ספציפי שאומר שדי בדרישה ואין צורך ללכת לחייב תחילה לבקש ממנו כמו בערבות רגילה.
רוזנבוש: ערבות אוטונומית ממוסד פיננסי.
<רני נויבואר: זה בסדר מבחינתך?
רוזנבוש: אין לנו בעיה שחברת ביטוח תיתן אותו.
<קריאה: שיציינו חברת ביטוח.
<קריאה: חברת ביטוח.
רוזנבוש: אני מציעה לוועדה לכתוב שתהיה ערבות אוטונומית.
רוזנבוש: בואו נאמר מה זה מוסד.
<נגה רובינשטיין: אפשר גוף פיננסי.
<רני נויבואר: זה צריך להיות או מטעם בנק או מטעם גוף מוסדי.
<רני נויבואר: זה מה שאתם רוצים.
<נגה רובינשטיין: או ללכת לפי ההגדרה של גוף פיננסי.
<אברהם בר דוד: היות ומדובר כאן במקרה של עד 120, מי שהערבות הפיננסית, זה בעל הבית שזאת הפניקס.
<קריאה: אני חושב שזה לא מתאים.
<אברהם בר דוד: כי בסך הכול אפשר לקחת מכל בעל בית.
<אברהם בר דוד: גם כל אחד ייתן ערבות פיננסית כזאת.
<אברהם בר דוד: לכן מדברים על בנק.
<אברהם בר דוד: סיכמנו על בנק, שיישאר בנק.
אלי אלאלוף: אם הכספים של הדייר הם בחברת ביטוח?
<אברהם בר דוד: ההבדל הוא שכאן בעל הבית הוא במקרה גם זה שנותן את הערבות הפיננסית.
<אברהם בר דוד: בזה יצרנו איזשהו קונפליקט שבסופו של דבר לא ייפתר.
אלי אלאלוף: אין איזה נוסח שמתקן את האזהרה של האדון מכפר דוד?
<רני נויבואר: לדעתנו, אם זה גוף מוסדי כהגדרתו בחוק פיקוח על שירותים פיננסיים – ונשאל את שוק ההון איך הם רוצים להגדיר את זה – בודקים את היציבות שלו.
<רני נויבואר: יש סוגים של עסקאות, עסקאות עם צד קשור.
<רני נויבואר: אנחנו לא בטוחים שיש לנו בעיה עם זה.
<רני נויבואר: גוף שיש לו יציבות, יש לו הוראות גם לענייני עסקאות עם צד קשור.
אלי אלאלוף: אני מציע שנשאיר את זה עם ערבות בנקאית ונבדוק את זה לקראת קריאה שנייה ושלישית.
<ענת מימון: כרגע זו ערבות בנקאית ונראה אם אפשר להרחיב את זה.
<ענת מימון: את סעיף קטן (ג) אני לא מקריאה שוב.
<ענת מימון: זו ועדת החריגים.
<ענת מימון: אני רק אציג את השינויים.
<ענת מימון: הוספנו בסוף "או קיימים טעמים אחרים שיירשמו המצדיקים את זה" ולא רק שיש קושי לרשום משכנתא אלא כל טעם אחר.
<ענת מימון: לדוגמה ההקמה או דברים אחרים.
<ענת מימון: ועדת החריגים תהיה בת שלושה חברים ושני משקיפים כמפורט להלן: הממונה.
<ענת מימון: עובד משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים בעל מומחיות בתחום הכלכלה החשבונאות והפיננסים שימנה שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.
<ענת מימון: עובד משרד המשפטים שימנה היועץ המשפטי לממשלה.
<ענת מימון: שני משקיפים שימנה הממונה, האחד נציג הגוף המייצג את המספר הגדול ביותר של בתים מוגנים והשני נציג הגוף שמייצג את המספר הגדול ביותר של דיירים.
<דנה מליחי חקמון: חשוב לנו מאוד, והבנו שיש הסכמה, שרישום משכנתא לטובת צד ג', למשל לטובת בנקים, היא לא תהווה סיבה לפטור.
<דנה מליחי חקמון: כל הרעיון הוא לא להעדיף את הבנקים שנתנו מימון על חשבון הדיירים.
<דנה מליחי חקמון: זה נראה לנו ברור אבל זה לא כתוב כאן כי כתוב כל טעם.
אלי אלאלוף: זה לא עד כדי כך חשוב כדי שייכנס לחקיקה.
<דנה מליחי חקמון: נראה לנו מאוד קריטי.
<רון עוזרי: בקשר להרכב ועדת החריגים.
<רון עוזרי: הממונה הוא ממשרד העבודה והרווחה ועובד בנושא הכספי, אנחנו ממליצים שהוא יהיה עובד משרד האוצר - זה מקובל גם על הדיירים – כי הם יותר מתמחים בנושאים הכספיים.
אלי אלאלוף: האוצר לא רוצה את זה.
אלי אלאלוף: לא רוצה את האחריות הזאת.
<קריאה: אולי המועצה הכלכלית.
אלי אלאלוף: המועצה הכלכלית היא לא גוף ביצוע אלא רק גוף יועץ ולא תמיד יועץ טוב, אני חייב להגיד לכם.
<רון עוזרי: כוונתנו היא שיהיה בן אדם מקצועי.
<דורון ארנון: שני דברים.
<דורון ארנון: האחד, משהו קטן יחסית.
<דורון ארנון: אנחנו מבקשים שתהיה איזושהי זכות ערעור על החלטות ועדת החריגים.
אלי אלאלוף: בעניין הזה סיכמנו שנבדוק את זה אחרי הקריאה הראשונה.
<דורון ארנון: הדבר השני הוא יותר מהותי וגם דיברנו עליו בישיבה הקודמת.
<דורון ארנון: לדעתנו ועדת חריגים צריכה להיות לאותם מקרים שבעתיד יקרו לא יוכלו לרשום משכנתא ואז יבואו לוועדת חריגים ויפתרו את הדבר הזה.
<דורון ארנון: נכון להיום יש רשימה של בתים, אחד מהם גם יושב כאן, ויש עוד בתים כאלו, שיודעים כבר נכון להיום את הבעיות שיש להם ברישום משכנתא.
<דורון ארנון: אנחנו מאוד מאוד מבקשים שלא ייכנס לתוקף חוק ששם את הבתים האלה על איזושהי קרן צבי של איזושהי ועדת חריגים שאף אחד לא יודע.
<דורון ארנון: דרך אגב, גם הדיירים וגם היזמים לא רוצים שהבתים האלה יישארו עם איזשהו סימן שאלה, עם איזושהי חוסר ודאות.
<דורון ארנון: יש 15 בתים, עשרים בתים נכון להיום - - -
<רון עוזרי: פחות.
<רון עוזרי: פחות מעשרה.
<דורון ארנון: נניח 15 בתים שיש נכון להיום בעיה ברישום משכנתא שהיא לא קשורה לעובדה שיש להם שעבוד לגורם פיננסי אחר אלא קשורה רק לרגולטור ולאפשרות שלו לאפשר רישום, לדוגמה ברשויות, לדוגמה כמו שיושבת כאן עמותת רעות הקרקע היא לא שלהם וכל מיני דברים כאלה.
<דורון ארנון: אנחנו מאוד מאוד מבקשים, כדי שלא אנחנו ולא הדיירים נהיה כאן באיזשהו סימן שאלה, לפתור את הדבר הזה לפני שהחוק נכנס לתוקף.
<דורון ארנון: ועדת חריגים היא לסיטואציות לא ידועות.
<ענת מימון: במקרה הזה ועדת החריגים היא לא רק לסיטואציות לא ידועות.
<ענת מימון: גם בתוך הבתים שלא יכולים לרשום בשל העובדה שהבית נמצא על קרקע של רשות מקומית, התחיל איזשהו מהלך מול הרשויות המקומיות כן לבחון את זה.
<ענת מימון: יכול להיות שבחלק מהבתים זה כן ייפתר לפני אבל בגלל שכרגע בחקיקה אי אפשר לרשום לגבי בית ספציפי וכל רשות, ועדת החריגים במקרה הזה היא לא איזה עונש אלא זה פשוט מנגנון שכרגע אנחנו מוצאים לנכון לכתוב אותו כמנגנון שבא לפתור כל מיני סוגי בעיות.
אלי אלאלוף: החוק לא אמור להיות מופעל כשכל הבתים יהיו מוכנים להירשם.
<דורון ארנון: לא, אני לא מדבר על מתי הוא נכנס לתוקף.
<דורון ארנון: ייקח זמן.
<דורון ארנון: בואו נפתור את זה.
אלי אלאלוף: זאת לא בעיה של הבתים האחרים.
אלי אלאלוף: אני לא בעד לקשור את כל הבתים בבת אחת בחבילה אחת.
<דורון ארנון: זאת לא שאלה של לקשור.
<דורון ארנון: זאת שאלה של לשים אותם.
נורית קורן: יש כרגע מהלך ולכן בואו נשאיר את זה.
<מיכה פרנס: מה שאני אומר, זה מחזק את מה שאמר עכשיו דורון אבל מעט מרחיב אותו.
<מיכה פרנס: לכן אני חושב שכן יש להתייחס לסוגיה.
<מיכה פרנס: זה גם ובעיקר לגבי בתים קיימים היום שלא יכולים כרגע לרשום וגם בעתיד יכולים להיווצר מצבים שקשה לי לדמיין אותם אבל כל אחד יחשוב, שלא יוכלו לרשום משכנתא בקלות.
<מיכה פרנס: אם ועדת החריגים הזו, כמו שהיא כאן עכשיו, שאין לה כל קריטריונים, תחליט - - -
אלי אלאלוף: בשלב הזה.
נורית קורן: בשלב הזה.
<מיכה פרנס: בשלב הזה.
<מיכה פרנס: אם היא תחליט שהפתרון תהיה בטוחה אחרת, תהיה ערבות בנקאית, כבר סוכם כאן סביב השולחן שערבות בנקאית היא מאוד מאוד בעייתית לדיור מוגן.
<מיכה פרנס: לכן אני חושב שכן צריך להגביל כאן, שכל לעוד הבעיה לרישום של עסק קיים ובעתיד היא בעיה של רשות ממשלתית, דיברת כאן על לרשויות מקומיות, יכול להיות גם רשויות אחרות, מינהל או כל דבר אחר, כל עוד זה לא בגלל שהבעלים שם את הכסף שלו באיזשהו מקום זר או התחייב לאנשים אחרים, אז כל עוד הבעיה היא לא שלו, יש גבולות למה הבטוחה שניתן לדרוש ממנו על פי החוק.
<אברהם בר דוד: אנחנו לא חושבים שאפשר לתלות אחד בשני.
<אברהם בר דוד: אנחנו מדברים כרגע על חוק ולממש את החוק.
<אברהם בר דוד: אם יש חריגים כאלה או אחרים, יכולים לקחת גם חמש שנים.
<אברהם בר דוד: זאת אומרת שאנחנו מדברים עכשיו על חוק שייכנס לתוקף בעוד חמש שנים?
<אברהם בר דוד: אז בואו ניפגש בעוד חמש שנים.
<אברהם בר דוד: חלקנו לא נהיה כאן.
<אברהם בר דוד: לכן אי אפשר לחבר אחד עם השני.
<אברהם בר דוד: מה שכן, צריך לעשות את כל הפעולות הדרושות כדי שמשרדי הממשלה השונים יוכלו לאפשר לרשום משכנתא במקום שיש בעיות פרוצדורליות.
<רני נויבואר: שתי נקודות.
<רני נויבואר: אנחנו בקריאה ראשונה עכשיו.
<רני נויבואר: אני מציעה שיושב ראש הוועדה יקרא לכאן את חברי הדיור המוגן שיש להם בעיות עם הרישום, שהם יפנו אלינו.
<רני נויבואר: עכשיו מתחילה פגרת הקיץ.
<רני נויבואר: אנחנו לא יכולים עדיין להפעיל רשמית את ועדת החריגים כי החוק לא קיים אבל אנחנו מציעים שנניח עד תאריך שיקבע היושב ראש ישלחו לנו מכתבים מנומקים ומסבירים היכן נמצאים הקשיים שלהם ולמה.
<רני נויבואר: זה שיש מימון בנקאי, בעינינו זה משהו שהבתים להתמודד עם זה.
<רני נויבואר: אבל אם יש בעיות אחרות שאתם אומרים הרשות המקומית וכולי - - -
<רני נויבואר: שישלחו אלינו מכתב מנומק כבר היום ויאמרו שזו הבעיה שלהם ואנחנו נתחיל לראות אם אנחנו יכולים להתחיל להבנות.
<רני נויבואר: אדוני, אני רוצה להתייחס לעוד נקודה.
<רני נויבואר: בסעיף נמחק "או להורות על הוצאת ערבות בנקאית או בטוחה אחרת או כל דרישה אחרת".
<רני נויבואר: אני רוצה לומר שאנחנו מבחינתנו גם אמרנו עוד בדיון הקודם שערבות בנקאית בלית ברירה יכול להיות שתהיה איזושהי חלופה.
<רני נויבואר: יכול להיות שגם ערבות בנקאית לא תהיה על מאה אחוזים מהסכום.
<רני נויבואר: אנחנו נצטרך לראות מול כל בית, לתפור לו את החליפה שלו, מה טוב לו, עם מה הוא מסוגל להתמודד.
<רני נויבואר: זה שיח פרטני עם כל בית.
<רני נויבואר: ברגע שאנחנו מורידים את הערבות הבנקאית, המשמעות היא שיהיו בתים שהפתרון של ערבות בנקאית לא נכנס כרגע בנוסח במובן הזה שאתם כתבתם או בטוחה אחרת, ובטוחה בעינינו היא בטוחה קניינית בלבד.
<רני נויבואר: לכן אנחנו מציעים להשאיר את המלים "הוצאת בטוחה אחרת או כל דרישה אחרת".
<רני נויבואר: מה תהיינה החלופות בוועדה?
<רני נויבואר: או שאנחנו מחייבים משכנתא או שאנחנו מציעים אלטרנטיבה.
<רני נויבואר: אם אתה תגביל את שיקול הדעת של הוועדה, המשמעות היא שבסוף אנחנו נצטרך לומר לבית תתמודד עם משכנתא.
<רני נויבואר: אתם בדרך אומרים שלוועדה לא יהיה שיקול דעת אז או שלוועדה יש שיקול דעת לבוא ולומר בטוחה אחרת או כל דרישה אחרת.