GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יוגב גרדוס: זאת לא אותה סוגיה.
טלי פלוסקוב: אוקיי, תוך שבועיים.
טלי פלוסקוב: מה עושים כרגע עם העובדים האלה?
<יוגב גרדוס: אני לא מכיר את האופציות ואפילו לא מה הדד-ליין.
טלי פלוסקוב: יש כאן עובדים שקיבלו כבר מכתבי פיטורים?
<יוגב גרדוס: אם יש צורך עכשיו לגשר במשך שבועיים-שלושה על הסיפור הזה, אנחנו כמובן לא רוצים שאף אחד ילך הביתה בשביל משהו שייפתר בעוד שבועיים.
<יוגב גרדוס: ניסינו כבר לקבוע ישיבה.
אילן גילאון: כל העובדים האלה הם עובדי רשויות?
<יוגב גרדוס: ואנחנו נשב ונדבר.
טלי פלוסקוב: רבותי, אני הבנתי שמשרד האוצר הציע לנו פתרון של שבועיים.
<צפרא דוויק: חבר'ה, שבועיים-שלושה?
<צפרא דוויק: אני ב-4 ביולי מתחילה בהשבתה.
<צפרא דוויק: אנחנו לא נעשה שום דבר.
<צפרא דוויק: עם כל הכבוד, הרשויות הוציאו הודעות לעובדים וכל המנהלות התבקשו להציג רשימה של מפוטרים.
טלי פלוסקוב: יוגב, אני יודעת מה אתה רוצה להגיד, תרשה לי להגיד.
<צפרא דוויק: שהמשרד ימשוך את ההודעות שלו לרשויות, שאומרות: נא להציג לנו רשימת מפוטרים.
טלי פלוסקוב: אני פונה למרכז לשלטון המקומי.
טלי פלוסקוב: קיבלנו סוג של שלושה שבועות שמשרד האוצר לוקח על עצמו.
טלי פלוסקוב: מי שהוציא הודעות על פיטורים, אני לא יודעת אם זה משרד הרווחה או לא.
יואל חסון: רווחה, רווחה.
טלי פלוסקוב: רבותי, אני לא שואלת.
טלי פלוסקוב: אני אומרת שמי שהוציא הודעות על הפיטורים, מקפיא את ההודעות האלה לשלושת השבועות האלה.
טלי פלוסקוב: במהלך שלושת השבועות אני מקווה שאנחנו כן נתכנס ונביא לכאן פתרון.
טלי פלוסקוב: אני פונה לצפרא, אני מבקשת מכם שאם אנחנו נמצאים בשלבי פתרון ואני כן רואה את הפתרון – חלק ממנו זמני, חלק ממנו לטווח ארוך – אני מבקשת כרגע לא לצאת לשום השבתות כי זה יכול בשלב זה רק להזיק לנו.
טלי פלוסקוב: בבקשה, מקפיאים את כל התהליכים ואת כל הצעדים.
טלי פלוסקוב: יוגב, אני הבנתי אותך נכון?
יואל חסון: אם אכן בימים הקרובים אתם לא רואים שאקט המשיכה או ההקפאה קורה, נא להביא את זה לידיעת יושבת-ראש הוועדה.
טלי פלוסקוב: אנחנו נהיה במעקב יומי אם קורה משהו.
טלי פלוסקוב: אני מחכה לפתרון של אותו שולחן עם ארבע פינות.
טלי פלוסקוב: רבותי, אנחנו נכנס ישיבת המשך.
<יוגב גרדוס: אי אפשר לפתור את כל צרות העולם על גבי נושא אחד.
<יוגב גרדוס: צריך קודם כל לפתור את נושא ביקורי הבקרה.
טלי פלוסקוב: כמובן, חילקתי את זה לשני חלקים.
טלי פלוסקוב: לא היית בדיון.
<יוגב גרדוס: על הנושא השני אנחנו ממשיכים לדבר, אבל אנחנו צריכים לפתור את הנושא הראשון לפני שפותרים את השני.
טלי פלוסקוב: נכון, זה מה שאמרתי.
טלי פלוסקוב: חברים, לפני שאני נועלת אני רוצה להגיד שני דברים.
טלי פלוסקוב: בדרך כלל אנחנו לא משתמשים בפטיש הזה אבל אני נאלצת.
טלי פלוסקוב: ראשית, איפה יונה?
טלי פלוסקוב: היא נמצאת כאן?
טלי פלוסקוב: שלום לך.
טלי פלוסקוב: קודם כל, תודה על הכתבה.
טלי פלוסקוב: אני קראתי ומשפט אחד מאוד הפריע לי.
טלי פלוסקוב: המשפט לא שלך אלא של מטופל, שכתב שכנראה יושבים 120 חברי כנסת שלא מבינים מה זה זקנה ולא מבינים מה אנחנו עוברים.
טלי פלוסקוב: מכאן אני רוצה להגיד לאותו אדם ולכל מי ששומע אותנו, אנחנו כאן עם האנשים האלה.
טלי פלוסקוב: ליבנו אתכם וכל מי שיושב כאן בשולחן, לא רק חברי הכנסת, כל האנשים כאן רוצים לפתור את הבעיה.
טלי פלוסקוב: לא על הגב של אף אחד.
טלי פלוסקוב: אנחנו נמצא פתרון לאותן 164 משרות באופן מידי ונמשיך.
טלי פלוסקוב: צפרא, פה אני פונה אליכם ואני אקח את זה גם באופן אישי כי אני מטפלת ולוקחת אחריות על אזרחים ותיקים במדינה הזאת.
טלי פלוסקוב: נמשיך כאן בנושא של הגדלת משרות העובדים הסוציאליים שמטפלים בקשישים במדינת ישראל.
טלי פלוסקוב: זה ברור לכולם.
טלי פלוסקוב: רבותי, תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.
אלי אלאלוף: צהריים טובים, היום 4 ביולי 2017, י' בתמוז התשע"ז, השעה 12:17.
אלי אלאלוף: הצעת חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) (תיקון – אגרה בעד בדיקות משנה), התשע"ז-2017.
אלי אלאלוף: המציע: הדובר.
אלי אלאלוף: פשוט אנחנו רוצים להוריד את הכפילויות.
אלי אלאלוף: אין שום הצדקה שכשיוצאת סחורה מתחנה, במיוחד פה העופות, ועוברת למקום אחר - - יש אגרה שהוא משלם ביציאה מהמפעל.
אלי אלאלוף: אין שום סיבה שהוא ישלם עוד אגרות בתחנות המשנה, לכן אנחנו בעד לצמצם.
אלי אלאלוף: זה גם מייקר את המוצר, גם מכביד על המערכת.
אלי אלאלוף: לדעתי האישית, כפי שהוסבר לי, זה גם לא מוסיף תמיד לבריאות הציבור, תרתי משמע.
אלי אלאלוף: העמדה שלנו היא ברורה, היא בחוק.
אלי אלאלוף: אם מישהו רוצה לנמק נגד, או כשנקרא, תתייחסו נקודתית לנקודות שיש בהצעת החוק.
אלי אלאלוף: אז בואו נתחיל.
אלי אלאלוף: מישהו רוצה לפתוח, להוסיף משהו?
אלי אלאלוף: בקשה, הדיון פתוח.
אלי אלאלוף: אם לא, אז אנחנו ישר הולכים לקריאה, אוקי?
אלי אלאלוף: מישהו?
אלי אלאלוף: אני מבין שהשלטון המקומי לא אוהב את זה, כי זו הכנסה פחותה.
אלי אלאלוף: אז בקשה.
אלי אלאלוף: אם יש לכם מה להגיד, בקשה, בשמחה.
<מירה סלומון: אנחנו העברנו עמדה תומכת בוועדת שרים בהצעת החוק.
<מירה סלומון: אנחנו גם ליבנו את הסוגיות זמן ממושך עם נציגי הממשלה ונציגי המשחטות בוועדה שכינסה היועצת המשפטית של הוועדה.
<מירה סלומון: יש צוות שכינסה היועצת המשפטית של הוועדה, כדי שהדברים יהיו ברורים.
<מירה סלומון: יש לנו מעט מאוד התייחסויות שאנחנו מבקשים בכל זאת להציג כי אנחנו סבורים שהצעת החוק לא עוסקת בהן וצריכה לעסוק בהן.
<מירה סלומון: יש לנו הערות לנוסח.
<מירה סלומון: כשתהיה הקראה, אנחנו נבקש להתייחס.
<אבי שפירא: באופן כללי, אנחנו תומכים בכל מה שנאמר כאן.
<אבי שפירא: יש לנו שני נושאים שאנחנו רוצים להעלות, נושאים מקצועיים.
<אבי שפירא: נושא אחד שחשבנו שהיה מן הראוי שאולי ייכנס במסגרת התיקון הזה, זה טיפול בנושא אגרות פיקוח בשווקים של יבואני בשר קפוא.
<אבי שפירא: אנחנו נמצאים כרגע שנה ומשהו אחרי שתקופת המעבר נכנסה.
<אבי שפירא: עד היום מרבית יבואני הבשר הקפוא לא מדווחים למשרד הבריאות על המשלוחים.
<אבי שפירא: ככה לא מתאפשר הפיקוח בשווקים וגם לא נגבית אגרה בגין פיקוח בשווקים שנקבעה בחוק.
<אבי שפירא: לא מיושמת כביכול סנקציה שנקבעה בחוק: עלות הוצאת תעודות וטרינריות לגורמים שלא שילמו.
<אבי שפירא: אפשר היה לעשות את זה בצורה מאוד מאוד פשוטה, אני חושב, על ידי הוספה של משפט: בתקופה הקבועה יש הנחיה שלא ישוחרר בשר קפוא ללא תשלום אגרה.
<אבי שפירא: אם היו מוסיפים משפט כזה גם לתקופת המעבר - -
אלי אלאלוף: זה בהצעה הנוכחית, הזאת?
<אבי שפירא: אני יודע שעד עכשיו - -
אלי אלאלוף: אתמול העברתי חוק ששינה רק שם.
אלי אלאלוף: הורידו מילה אחת.
אלי אלאלוף: אני מוכן להוסיף משפט.
<אבי שפירא: כדי שההתייחסות תהיה לא רק לנושא אגרות אלא לדיווח, כי הדיווח הוא בעניין המקצועי.
<אבי שפירא: הוא זה שמאפשר לנו לעשות פיקוח בשווקים של אותו בשר.
<אבי שפירא: אנחנו לא יודעים לאן הבשר הזה משווק.
אלי אלאלוף: היועצת שלנו אומרת שאם לא נצליח פה, אפשר לעשות את זה בתיקון חוק בדבר אחר.
<נעה בן-שבת: למרות שמשתמע מהדברים שלך שיש משהו שגם לא מיושם.
<נעה בן-שבת: זאת אומרת, יש אפשרות ליישם, אבל בפועל לא מיישמים.
<נעה בן-שבת: יש פה גם שאלה עובדתית של מה נעשה, כי האגרה קבועה, חייבים בתשלום האגרה.
<אבי שפירא: הסיבה לעניין היא שהרופאים הווטרינרים של הגורמים האלה הם רופאים ווטרינרים פרטיים, הם לא רופאים ווטרינרים ציבוריים.
<אבי שפירא: הם לא נתונים לשום מרות.
<אבי שפירא: הם ממשיכים להוציא תעודות וטרינריות ליבואנים האלה.
<אבי שפירא: היבואנים האלה, אף אחד לא מחייב אותם לדווח ולשלם את האגרה.
<אבי שפירא: הבשר הזה נכנס לשווקים.
<אבי שפירא: אף אחד לא יודע כמה, אף אחד לא יודע לאן, אף אחד לא יודע לאיפה.
אלי אלאלוף: זה לא נראה לי דבר קטן, למרות שאתה מציג את זה בצורה נעימה.
אלי אלאלוף: אני חושב שאתם, השירות הווטרינרי, צריכים להתייחס ברצינות לזה, אם זה נכון.
<אפרת אביאני: אני רק אומר, הצעת החוק הזאת, להבנתנו, באה לפתור סוגיה מאוד נקודתית שנוגעת לגבייה של אגרות בעד בדיקת משנה לבשר עוף לאחר שחיטה.
אלי אלאלוף: זה מה שיש על השולחן.
<אפרת אביאני: מאוד מאוד נקודתי.
אלי אלאלוף: לא מפריע לי להגיד בשר עוף ובשר קפוא, אם תמצאו לנכון.
<אפרת אביאני: זה הסדר שהוא באמת ייחודי לבשר עוף לאחר שחיטה, שמבוסס על גבייה לפי חוקי עזר.
<אפרת אביאני: זה משהו שלא אמור להשתנות אלא בתום תקופת המעבר.
<אפרת אביאני: זה משהו מאוד ייחודי לדבר הזה, בגלל שהיה הסכם משולש והייתה היסטוריה.
אלי אלאלוף: אז בואו לא ניגע בחוק הזה.
אלי אלאלוף: לאור ההערה של החבר, אני מציע שתבדקו את ההשלכות.
אלי אלאלוף: תבדקו אפשרות להביא תיקון חוק.
אלי אלאלוף: אני אהיה מוכן לעשות את זה בהקדם האפשרי.
אלי אלאלוף: הכל מותנה, כמובן, בכך שתסיימו סוף סוף את התקנות כדי שנתחיל ליישם.
אלי אלאלוף: זו הבעיה המרכזית שלנו.
אלי אלאלוף: החוק עבר, עבדנו קשה כולנו ביחד.
אלי אלאלוף: זה נתקע בזה שהתקנות לא נגמרו.
אלי אלאלוף: הזהרנו, בירכנו, אבל אין לנו סנקציות עם פטיש כלשהו.
אלי אלאלוף: הגיע הזמן שתיקחו את האחריות.
אלי אלאלוף: זו עבודה אדירה שנעשתה על ידכם.
אלי אלאלוף: בעיקר על ידכם.
אלי אלאלוף: זה נכון שעכשיו זה מטיל עליכם עוד יותר עבודה, אבל זה יקל על כל הציבור, זה יבטיח את בריאות הציבור.
אלי אלאלוף: אז אנא מכם, תירשמו את הסיפור, תעבירו הלאה.
אלי אלאלוף: תסיימו את התקנות של חוק המזון, זה פשוט כואב הלב.
<יוני ינון: לגבי התיקון המוצע - אכן זאת אפשרות וזה נכון.
<נעה בן-שבת: מה זאת אומרת "אפשרות ונכון"?
<נעה בן-שבת: לתקן בנפרד?
<יוני ינון: לבצע תיקון כמו שהוצע, לעשות תיקון בנפרד.
<נעה בן-שבת: שימנע הוצאת תעודה וטרינרית לבשר שלא שולמה לגביו אגרה, לבשר מיובא?
<יוני ינון: כמו שהחוק כתוב נכון להיום, לאחר תקופת המעבר, לא קיימת בעיה, מאחר והאגרה תתבצע באופן שהוצע, זאת אומרת, ביציאה מהנמל יש תשלום אגרה.
<יוני ינון: זה קיים בדגים היום.
<יוני ינון: הרעיון שזה יהיה גם בבשר בעתיד.
אלי אלאלוף: אם קיים - חבל ששכחנו - נעשה.
אלי אלאלוף: תשבו על זה ביניכם, תנסו לסכם ולהציע הצעה.
אלי אלאלוף: אני בעד לעשות דיון נפרד.
<אבי שפירא: רק כדי להבהיר, בתקופת שלאחר תקופת המעבר, האגרה המשולמת בידי יבואן תשולם כתנאי לטיפול בבקשה לתעודת שחרור.
אלי אלאלוף: אז תתקנו את זה.
<שי סומך: אני רוצה להודות לאדוני ולנעה בן-שבת שיזמו את התיקון הזה.
<שי סומך: הייתה בעיית פרשנות קשה שיכלה להוביל לסכסוכים משפטיים ואחרים.
<שי סומך: החוק הזה - באמת היה כאן שיתוף פעולה בין הכנסת, משרדי ממשלה, פורום המשחטות והמרכז לשלטון המקומי.
<שי סומך: התוצאה היא יפה.
<שי סומך: אני חושב שזה פתרון אלגנטי למצב שנוצר.
<שי סומך: תודה רבה.
אלי אלאלוף: טוב, זה הרגשת משפחה.
אלי אלאלוף: בילינו הרבה שעות.
<נעה בן-שבת: ד"ר שפירא, הזכרת שיש לך שני עניינים.
<נעה בן-שבת: האם שני הענייניים נוגעים לאגרות הפיקוח, לאגרות של בשר קפוא?
אלי אלאלוף: טוב, אז נעבור לקריאה?
<נעה בן-שבת: הצעת חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) (תיקון – אגרה בעד בדיקות משנה), התשע"ז-2017.
<נעה בן-שבת: תיקון סעיף 223.
<נעה בן-שבת: בחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו-2015 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 223 – בהגדרה "בדיקת משנה", אחרי "שבהובלה" יבוא "ושלא היה בתחומה קודם לכן";
<מירה סלומון: כבר אמרנו מראש שיש לנו כמה הערות קטנות בנוסח.
<מירה סלומון: כאשר מדובר בבדיקת משנה שלא היה בתחומה קודם לכן, זאת הגדרה מאוד מאוד רחבה, היא יוצרת הרבה מאוד פרשנויות.
<מירה סלומון: אנחנו סבורים שצריך לתקן את זה ל"ושלא יוצר או אוחסן בתחומה", כלומר, בקריאה מלאה: לעניין זה, "רשות מקומית" – הרשות המקומית שאליה מועבר מוצר הבשר שבהובלה, ושלא יוצר או אוחסן בתחומה קודם לכן".
<נעה בן-שבת: יוצר זה גם נשחט?
<מירה סלומון: כן, יוצר זה לרבות שחיטה.
<מירה סלומון: יוצר או אוחסן בתחומה קודם לכן.
<מירה סלומון: מבחינתנו, כמובן, זה לרבות שחיטה.
אלי אלאלוף: משרד החקלאות, מה אתם אומרים?
<אפרת אביאני: רק שיהיה ברור, אני אגיד לפרוטוקול.
<אפרת אביאני: מכיוון שהגדרת ייצור לא כוללת שחיטה, חשוב לנו שיובהר ש"יוצר" כולל גם את השחיטה.
<נעה בן-שבת: אולי עדיף לכתוב את זה במפורש: לא נשחט, יוצר.
<מירה סלומון: נשחט, יוצר או - -
<נעה בן-שבת: אנחנו אולי נקרא את ההגדרות לפי הסדר ההפוך, לא לפי הסדר פה.
<נעה בן-שבת: אחרי ההגדרה "בעל היתר הפעלה" יבוא: "בשר עוף לאחר שחיטה" – מוצר בשר לאחר שחיטתו או פירוקו בבית שחיטה לעופות;".
<נעה בן-שבת: "בשר עוף שעבר ייצור" – בשר עוף לאחר שחיטה, שלאחר יציאתו מבית השחיטה בוצעה בו גם פעולה מהפעולות שבפסקאות (1) עד (4) להגדרה "ייצור"; אנחנו נבהיר.
<נעה בן-שבת: בשר שעבר ייצור - אנחנו מדברים על בשר שעבר מחוץ לבית השחיטה.
<נעה בן-שבת: אם הכל נעשה באותו מתחם, ממילא אנחנו לא מובילים אותו לשום מקום.
<נעה בן-שבת: האם זה בעייתי מבחינתכם?
<נעה בן-שבת: זאת פשוט הערה שקיבלנו אתמול, אני לא הספקתי להעביר אותה.
<נעה בן-שבת: תיקון סעיף 225.
<נעה בן-שבת: בסעיף 225 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א) במקום "מוצר בשר לאחר שחיטתו או פירוקו בבית שחיטה לעופות (בסעיף זה – בשר עוף לאחר שחיטה) אל אתר מכירה בשיווק קמעונאי" יבוא "בשר עוף לאחר שחיטה, למעט בשר עוף שעבר ייצור ולמעט בשר עוף המיועד לייצוא", ובסופו יבוא "אחת בלבד"; אנחנו מבהירים.
<נעה בן-שבת: פה נולדה בעיית הפרשנות.
<נעה בן-שבת: השאלה הייתה: כמה בדיקות משנה מבוצעות לגבי מוצר עוף - ובאיזו דרך.
<נעה בן-שבת: המטרה היא פה להבהיר שכשאנחנו מדברים על מוצר עוף שיוצא מבית השחיטה לעופות, כשמטרתו להגיע לייצור קמעונאי - הוא לא עובר עכשיו ייצור וגם לא בשר עוף שעובר לייצוא - אז הוא עובר בדיקת משנה אחת בלבד, גם אם הוא עובר בדרך, בתחנה כמו בית קירור, וגם אם הוא מגיע למרלו"ג, למרכז לוגיסטי.
<נעה בן-שבת: שוב, אולי התוספת שאמרנו קודם מבהירה את הדבר.
<נעה בן-שבת: כל עוד הוא לא עובר שם פעולת ייצור, הוא לא יהיה מחויב בבדיקת משנה נוספת.
<נעה בן-שבת: אם, כמובן, נעשתה במרלו"ג פעולה שנחשבת ייצור – זה יכול להיות גם החלפת אריזה, זה יכול להיות כל ההגדרות שמופיעות בהגדרה "פעולת ייצור" או פסקאות (1) עד (4) להגדרה "ייצור" – הוא לא יעבור בדיקת משנה נוספת.
<נעה בן-שבת: דיברנו ורצינו להבהיר שאם אנחנו מדברים על פריקה של משטח במרלו"ג, זה עצמו לא נחשב אריזה ממילא.
<נעה בן-שבת: זה גם לא ייחשב אריזה לצורך העניין הזה, כי זה בעצם העברה ממשטח אחד למשטח אחר.
<נעה בן-שבת: פעולות אריזה ממשיות ייחשבו, כמובן, גם הן פעולות ייצור.
<נעה בן-שבת: המילים "לפי סעיף קטן (א) ונקבעה לגביו גם חובת הגעה לבדיקת משנה" – יימחקו; זאת הייתה כפילות בנוסח הסעיף.
<נעה בן-שבת: אנחנו מדברים על אותם גורמים שחייבים ממילא בחובת הגעה לבדיקת משנה.
<נעה בן-שבת: המילים "והוא יחויב באגרה לפי הוראות סעיף 238" – יימחקו; הוראת חיוב באגרות קבועה בתוך סעיף 238.
<נעה בן-שבת: סעיף קטן (ג) – יימחק; אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ד) מוביל של בשר עוף שעבר ייצור יהיה חייב להגיע לבדיקת משנה ככל שנקבעה לגביו לפי חוק העזר, ואולם לא יחול חיוב באגרה בעד הגעה לבדיקות משנה לפי חוק העזר.
<נעה בן-שבת: " זה הצד השני.
<נעה בן-שבת: אם אמרנו שעוף שלא נעשתה בו פעולת ייצור אחרי שהוא יצא מבית השחיטה לא חייב - גם אם הוא עובר בדרך כל מיני מקומות - בבדיקות המשנה, עוף שכן עבר פעולת ייצור כזאת יהיה חייב בבדיקת המשנה.
<נעה בן-שבת: לא יהיה חיוב באגרה לפי חוק העזר בעד אותה בדיקת משנה.
<נעה בן-שבת: כל החיוב באגרות בעד בדיקות המשנה הוא לפי סעיף 238 לחוק.
<נעה בן-שבת: תיקון סעיף 238.
<נעה בן-שבת: 2.
<נעה בן-שבת: בסעיף 238 לחוק העיקרי – במקום סעיף קטן (א) יבוא: בית שחיטה לעופות, למעט מפעל שקיבל פטור מבדיקות משנה לפי סעיף 227, ישלם לרשות המקומית אגרה חודשית בעד ביצוע בדיקות המשנה לבשר עוף שיצא מבית השחיטה למעט בשר המיועד לייצוא".
<נעה בן-שבת: זו אותה אגרה שקבועה שם כבר עכשיו.
<נעה בן-שבת: בסעיף קטן (ב), במקום "שהוביל המוביל בכלל הרשויות המקומיות בישראל" יבוא "שיצא מבית השחיטה, למעט בשר המיועד לייצוא".
<נעה בן-שבת: הוספת סעיף 239א.
<נעה בן-שבת: אחרי סעיף 239 לחוק העיקרי יבוא: 239א.
<נעה בן-שבת: "ביטול גביית אגרות.
<נעה בן-שבת: רשות מקומית לא תגבה אגרה לפי חוקי העזר בעד ביצוע בדיקות המשנה לפי חוק זה.
<נעה בן-שבת: " אנחנו רוצים להגיד, את בדיקות המשנה בתקופת המעבר אנחנו מסדירים פה בחקיקה.
<נעה בן-שבת: גם האגרה תיגבה רק לפי החקיקה הזאת, לא לפי חוקי העזר.
<אבי שפירא: יש נושא אחד, וזה הנושא של בדיקת משנה לגבי בשר עוף שעבר ייצור.
<אבי שפירא: לנושא האגרה אני לא מתייחס, אני מדבר על חובת הבדיקה.
<אבי שפירא: הסיטואציה כרגע היא שרק לגבי חלק מהרשויות במדינת ישראל תתבצע הבדיקה הזאת.
<אבי שפירא: אנחנו, ארגון הרופאים הווטרינריים, סבורים, וגם אמרנו את זה קודם, שחשוב היה להחיל את זה על כל הרשויות המקומיות, על כלל תושבי מדינת ישראל.
<אבי שפירא: אנחנו יום יום נתקלים.
<אבי שפירא: מדובר על מפעלים שאינם פטורים, על מפעלים שלא עומדים בקריטריונים המחמירים שקבע החוק, אני מדגיש.
<אבי שפירא: ראינו ב-3 הימים האחרונים שהיה גל חום גדול מספר גדול מאוד של רכבים שלא עומדים בקריטריונים, מובילים את המוצרים האלה בטמפרטורה גבוהה, מוצרים שמפשירים.
<אבי שפירא: חבל שרק חלק מהתושבים של מדינת ישראל יקבלו את השירות הזה של הבדיקה.
<נעה בן-שבת: זאת אומרת, אתה מבקש להחיל את החובה לבדיקות משנה גם אם לא נקבעה חובה כזאת לפי חוק העזר, למרות שחוק המזון המקורי אמר רק מי שחלה עליו החובה לפי חוק העזר.
<אבי שפירא: אני חושב שזאת ההזדמנות לעשות את התיקון הזה.
<אבי שפירא: זאת דעתנו לפחות.
<שי סומך: אני מתייחס לעמדה שלנו.
<שי סומך: אני חושב שזו גם העמדה של משרד החקלאות, אני לא יודע אם שלכם כמשרד הבריאות.
<שי סומך: אנחנו מתנגדים להצעה הזאת.
<שי סומך: יש כאן רפורמה שהמטרה שלה היא בסופו של דבר להביא לביטול בדיקות המשנה כפי שקיים בכל העולם שאנחנו מכירים.
<שי סומך: בכל העולם אין בדיקות משנה.
<שי סומך: הוראת המעבר מפחיתה את בדיקות המשנה.
<שי סומך: יש בדיקות אקראיות.
<שי סומך: זאת אומרת, יש צילום מצב, ועוד הפחתה למי שיש לו פטור.
<שי סומך: מה שמוצע כאן זה בעצם הרחבה של בדיקות המשנה למשהו שבכלל לא היה ערב תחילת החוק.
<שי סומך: זה מנוגד לרפורמה הכללית.
<שי סומך: אנחנו מתנגדים לזה.
אלי אלאלוף: אתה לא לוקח בחשבון את הסכנות של אי בדיקות משנה.
<שי סומך: המטרה של הרפורמה - - משרד החקלאות יוכל להתייחס לעניין המקצועי.
<אפרת אביאני: הרעיון היה להסיט את הפיקוח לנקודות הקריטיות, שזה מפעלי ייצור ושווקים.
<אפרת אביאני: אחת הבשורות של הרפורמה הייתה הביטול של בדיקות המשנה בתום תקופת המעבר, לייתר את העצירה של המשאיות בדרך, את הפתיחה שלהן, ולהגביר את הפיקוח בשווקים.
<אפרת אביאני: זה כנראה יוכל להתרחש רק בתום תקופת המעבר.
<אפרת אביאני: בגלל זה שימרנו את בדיקות המשנה במהלך תקופת המעבר.
<אפרת אביאני: זה לחלוטין סותר, כמו ששי אמר, את הגישה המקצועית העדכנית ששני המשרדים שותפים לה, שבדיקות משנה היום הן דבר שצריך לחלוף מהעולם.
<מירה סלומון: כמובן שבעניין הזה מרכז השלטון המקומי מסכים עם העמדה של ארגון הרופאים הווטרינריים.
<מירה סלומון: אנחנו סבורים שצריך לקבוע בדיקת משנה למפעלים שאינם פטורים כיום, בין אם יש חוק עזר ובין אם אין חוק עזר שקובע בדיקה משנה כזאת, כשאנחנו מדברים על בשר שעבר ייצור.
<מירה סלומון: בהתייחס לדברים שנאמרו על ידי משרד החקלאות - אנחנו מבקשים להזכיר שהנקודה היא שבתום תקופת המעבר המפעלים אמורים להיות כאלה שהם בתחומים וברמת הפיקוח המתאימה יהיו פטורים מבדיקות משנה.
<מירה סלומון: כל עוד יש מפעלים שהם לא פטורים מבדיקות משנה - כשמדובר בסוגיה של בריאות הציבור - אנחנו סבורים שנכון יהיה להחיל עליהם חובה לבדיקת משנה.
<מירה סלומון: זה גם יכול, עשוי או עלול - -
אלי אלאלוף: אבל לפני השינויים שהבאנו בחוק.
אלי אלאלוף: לפני כן לא היו בדיקות משנה לגופים האלה, למפעלים האלה שאין להם פטור, שהם קטנים יותר.
<מירה סלומון: אמת שיש מפעלים שבעבר לא עברו בדיקות משנה כשלא היה חוק עזר, אבל אנחנו עדים לסיטואציה שבה הרבה מאוד תפיסות נעשות.
<מירה סלומון: דווקא בתקופת האחרונה נראה שכל המעבר הזה - -
אלי אלאלוף: זה ישנה את המצב?
אלי אלאלוף: אני חושב שזה רק יכביד, כי זה יגרום להם להוצאה.
אלי אלאלוף: זה מייקר - -
<מירה סלומון: ההוצאה הזאת קיימת, אדוני.
<מירה סלומון: ההוצאה כבר מוסדרת.
אלי אלאלוף: למה מוסדרת?
אלי אלאלוף: באיזו צורה זה מוסדר?
<נעה בן-שבת: מסדירים את האגרה.
<נעה בן-שבת: מבחינה כספית זה לא יצור הכבדה, אבל מבחינת הצורך להגיע לבדיקות, מפעלים שגם לפני החוק וגם מתחילת החוק לא הגיעו, יצטרכו להגיע.
אלי אלאלוף: אני חושב שאנחנו מכבידים עליהם.
<מירה סלומון: אנחנו מדברים על הגעה לבדיקה בעקבות שינוי.
<מירה סלומון: כל התפישה של אחריות יצרן מורחבת עשתה שינוי כלשהו בשוק.
<מירה סלומון: כתוצאה מהשינוי הזה בשוק אנחנו רואים יותר ויותר תפיסות שהן מאוד מאוד בעייתיות.
<מירה סלומון: אנחנו חושבים שזה גם יכול לתמרץ את המפעלים שהיום לא פטורים לפעול כדי להשיג את הפטור שלהם, כיוון שהם יצטרכו להגיע לבדיקת משנה.
<מירה סלומון: לא משנה מה, הם יצטרכו להגיע לבדיקת משנה.
<מירה סלומון: אם הם יעשו את מה שהם צריכים כדי לקבל את הפטור, הם לא יצטרכו להגיע לבדיקת משנה, ואז אנחנו מגיעים לסיטואציה שבה בתום תקופת המעבר באמת השוק משתנה לטובה, באמת מגיעים למפעלים שמקבלים את הפטור שהם צריכים.
אלי אלאלוף: אם תחנות המשנה אמורות לעבור מהעולם – ככה אני מבין – אז למה נרגיל אותם לשירות שלא יהיה קיים?
אלי אלאלוף: אני חושב שזה סתם.
אלי אלאלוף: צריך לבדוק את זה.
אלי אלאלוף: אני חושב גם שהגופים הקטנים האלה, כדאי שילמדו, שייקחו מהמפעלון שלהם ישר למקום שהם יסלקו, ושלום על ישראל.
אלי אלאלוף: לא צריך להכביד עליהם בתחנות משנה ועל הרשויות המקומיות בתפקיד נוסף שלא יהיה יותר.
אלי אלאלוף: אני חושב שיש פה הדרגתיות שנבעה מזה שיש תקופת ביניים.
אלי אלאלוף: בואו נשאיר את זה ככה.
<אבי שפירא: תראה, מעצם הקמת התחנות האזוריות אנחנו עושים תחנות בדיקה במקום עשרות שהיו מפוזרים במדינת ישראל.
<אבי שפירא: קמה גם מערכת ממוחשבת.
<אבי שפירא: אנחנו יכולים להציג את כל התוצאות של הבדיקה בתחנות האלו.
<אבי שפירא: צריך לחשוב האם הפעילות היא פעילות חשובה, אם צריך להרחיב את זה לאותם ישובים.
<אבי שפירא: על איזה ישובים מדובר שאין בהם את חוקי העזר?
<אבי שפירא: זה בדרך כלל ישובים מהמגזר הערבי, החרדי, ישובים קטנים שלא העבירו את אותם חוקי עזר.
<אבי שפירא: בערים הגדולות יש את חוקי העזר.
<אבי שפירא: תל-אביב, ירושלים, חיפה, חולון, כולם מסודרים מהבחינה הזאת.
<אבי שפירא: הם אלה שלא יקבלו את הבדיקה הזאת.
<אבי שפירא: ניתן יהיה להחליט האם חשובה הבדיקה לאותם אלה שלא הגיעו לסיטואציה של תום תקופת המעבר.
<אבי שפירא: כל הגורמים היצרנים האלה הם לא כאלה.
אלי אלאלוף: אל"ף, תודה שאתה מתעקש.
אלי אלאלוף: זה רק מראה שיש צדק בדבריך.
אלי אלאלוף: מצד שני, זה דורש היערכות טובה יותר או משלימה של משרד החקלאות בפיקוח על ההובלה, ופיקוח של משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: יותר פיקוח.
אלי אלאלוף: כולנו אזרחים של המדינה.
אלי אלאלוף: המלחמה שלנו הכי גדולה צריכה להיות נגד הבירוקרטיה, נגד הכבדת מערכות על האזרחים.
אלי אלאלוף: תיקחו את זה בחשבון, כי אני רואה את זה בכל התחומים.
אלי אלאלוף: אם אנחנו נצליח להקטין הכבדה בירוקרטית, פרו-ארגונית - לפעמים ביחד - אני חושב שעשינו טוב למערכת של המדינה שלנו.
אלי אלאלוף: נציג המשחטות, בקשה.
<אבשלום דולב: קודם כל, תודה לנעה על עבודתה.
<אבשלום דולב: להערכתי היא תהיה מומחית, אחת המומחיות בתחום העופות בישראל.
אלי אלאלוף: אני באכילה, היא בהובלה.
<אבשלום דולב: כל הכבוד.
<אבשלום דולב: לתפישה – אנחנו בפנים.
<אבשלום דולב: היא תפשה את המערכת יוצא מן הכלל, ועל זה תודה.
<אבשלום דולב: אני חושב שמה שאמרת לא רק שהוא נכון, אלא מכיוון שהשירותים הווטרינריים הרשותיים עשו פעולה מאוד רחבה של הקמת תחנות מרכזות, הדרישה הזאת כפי שהיא יכולה לגרום לסרבול יתר בכל מיני דברים.
<אבשלום דולב: אני מכיר את זה ברשויות קטנות, שיצטרכו להגיע לתחנה אזורית ולחזור לאותה רשות.
<אבשלום דולב: בקיצור ולעניין, אני חושב שהגישה היא נכונה באופן כללי, אני תומך בה.
<אבשלום דולב: הערה שנייה שאני רואה בה איזו שהיא נקודת תפר שיכול להיות שלא נסיים אותה, זה שחלק גדול מהעופות בישראל עוברים דרך מרלו"גים.
<אבשלום דולב: ובהיקף גדול.
<אבשלום דולב: גם מרלו"גים של התעשיינים, גם מרלו"גים של המשווקים.
<אבשלום דולב: לשופרסל יש מרלו"ג ענק, לתנובה יש 3 מרלו"גים.
אלי אלאלוף: לפי הפרסומת בטלוויזיה?
<אבשלום דולב: אני יכול למנות הרבה.
<אבשלום דולב: יש מרלו"גים ענקיים.
<אבשלום דולב: הרבה מהעופות עוברים שם.
<אבשלום דולב: נראה לי שזה שלא אומרים שום דבר אלא מסתמכים על תת סעיף מספר 4 – מרינה הסבירה לי את זה פה יפה – לא כל כך נכון להיקף הבעיה.
<אבשלום דולב: היא לא שולית, היא מאוד מרכזית.
<נעה בן-שבת: היית מציע שנזכיר את זה בדברי ההסבר להצעת החוק, שיהיה ברור שמרלו"ג - - ?
<אבשלום דולב: בדיוק, כדאי לכתוב את זה.
<נעה בן-שבת: שפעולת העברה ממשטחים, בין משטחים במרלו"ג.
<נעה בן-שבת: אני רק רוצה להבהיר, אם עושים במרלו"ג פעולת ייצור אמיתית, היא כן תהיה - -
<אבשלום דולב: זה ברור, על זה אין לי ויכוח.
<אבשלום דולב: כדאי להבהיר את זה, איך אומרים, שלא יהיה ספק שמתכוונים.
<אבשלום דולב: הערה שלישית.
<אבשלום דולב: אנחנו מאוד מברכים על החוק הזה.
<אבשלום דולב: החוק הזה כבר עכשיו שינה שינוי מאוד משמעותי בתהליכים הגדולים.
<אבשלום דולב: חסר לו עוד קטע אחד מאוד גדול, וזה הקמת התאגיד של הרופאים הווטרינריים.
אלי אלאלוף: מה קורה באמת?
<אבשלום דולב: אני מאוד אשמח לשמוע בשורה דווקא היום על שולחנך מהרשויות: בריאות, חקלאות, איך העניין מתקדם.
<אבשלום דולב: אם לא, איך מאיצים אותו.
<אבשלום דולב: תודה.
אלי אלאלוף: מישהו יכול לספר לנו קצת מה קורה בתאגיד?
<מירה סלומון: אני כן אספר בעניין התאגיד, שאנחנו כבר העברנו את הנציג של הרשויות המקומיות.
אלי אלאלוף: נגיע לתאגיד.
<עינת פלינט: מרכז השלטון המקומי, לפי החוק היום, הוא הגוף האחר שמרכז את כל גביית האגרות מכל העוסקים במזון.
<עינת פלינט: ברגע שאנחנו נתנו את תמיכתנו לעניין שהמשחטות משלמות על כל הסחורה שיוצאת מהמשחטה במקור, אנחנו היינו רוצים לקבל איזה שהוא דיווח מסודר מהווטרינר במשחטה על הכמויות שיוצאות מהמשחטה באופן חודשי.
<עינת פלינט: היום אנחנו יודעים על זה שמשחטות קטנות לרוב מוציאות לנו מסמך שכתוב עליו סכום כנראה זעום מאוד של סחורה שהן מוציאות, בלי שום אפשרות לפקח על זה או לעשות איזו אסמכתא מקצועית שאכן רק הסחורה הזאת יצאה מתחומי המשחטה.
<נעה בן-שבת: הדיווח הוא דיווח של הווטרינר במשחטה, דיווח על הכמויות.
<נעה בן-שבת: השאלה אם לא נמסר כזה דיווח.
<אפרת אביאני: אנחנו שומעים על הדרישה הזאת פעם ראשונה כאן.
<אפרת אביאני: אנחנו נבדוק את זה.
<עינת פלינט: זה הופיע אצלנו במסמכים.
אלי אלאלוף: תרשמו שיש שני דברים לבדוק: הנושא של הבשר הקפוא והנקודה החדשה הזאת.
<מירה סלומון: רק אם אפשר להסביר.
<מירה סלומון: זו לא נקודה חדשה שהיא סוגיה אחרת, זו סוגיה שהיא פועל יוצא של השינוי שיש כרגע בהצעת החוק.
אלי אלאלוף: אוקי, אנחנו נצטרך להתייחס אליה.
<מירה סלומון: בוודאי ובוודאי היא צריכה להיות מודגשת כאשר מדובר, למשל, בכמויות של בשר עוף שמיועד לייצוא, שאנחנו לא אמורים לקבל בגינן אגרה.
<עינת פלינט: ייצור וייצוא.
<עינת פלינט: גם וגם.
אלי אלאלוף: על הייצוא.
<אפרת אביאני: חברים, הייצוא לא שייך למשחטה.
<מירה סלומון: על הייצוא אנחנו בוודאי לא אמורים גם לקבל - -
אלי אלאלוף: מצוין פה שאין תשלום עבור אגרה לעוף - -
<מירה סלומון: הדיווח הוא פועל יוצא מחויב המציאות של היישום של החוק הזה.
<נעה בן-שבת: תוכלו לבדוק את זה לקראת קריאה ראשונה?
אלי אלאלוף: אז מי בעד, מי נגד?
עבד אל חכים חאג' יחיא: כשאנחנו מדברים פה על איכות המזון, ואנחנו מדברים על המעקב הווטרינרי או הבדיקה הווטרינרית, יש לנו בעיה – גם ראינו את זה בכתבות – לא במשחטה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אחרי שיצא מהמשחטה, הגיע לרשתות, הגיע לאיפה שמוכרים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לפעמים מקבלים כמות שהיא מעבר לכמות שמשווקים, ואז, כשפג התוקף שלהם, הם טוחנים, הם מכינים עם תבלינים, כך שאת הריח שלו ואת הטעם משנים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: השאלה אם אנחנו צריכים תקופתית או לפחות בהפתעה שווטרינרים ייכנסו ויבדקו את זה גם ברשתות.
אלי אלאלוף: התחלת את השאלה במשרד החקלאות.
אלי אלאלוף: כשגמרת את השאלה, זה עבר למשרד הבריאות.