GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רון עוזרי: כשיקרה, חס וחלילה.
<רון עוזרי: אלה סכומים קטנים שאפשר לעמוד בהם.
<ענת מימון: תנו לי לדייק כי כנראה אני לא הבנתי.
<ענת מימון: אני רוצה לעשות סדר על מי מפקידים את הכסף הזה.
<ענת מימון: יש שתי קרנות.
<ענת מימון: כרגע אנחנו מפרידים את זה לשתי קרנות שונות.
<ענת מימון: יש את הקרן של הסיעודי שעל זה דובר, על כל דייר שהפקיד.
<ענת מימון: כל דייר שיש לו פיקדון, בין אם הוא חלק מזוג או בין אם הוא לבד, צריך להפקיד עבורו כי זה סיעודי.
אלי אלאלוף: זוג מפקיד פעמיים.
<ענת מימון: פר ראש.
<רון עוזרי: אני עומד להיכנע.
<ענת מימון: אני הבנתי שהתפעול השוטף הוא לכל הבתים.
<רון עוזרי: אני חוזר בי.
<רון עוזרי: בסדר?
<רון עוזרי: אני מקבל.
<רון עוזרי: לא נתווכח.
<ענת מימון: התפעול השוטף הוא לכל הבתים?
<קריאה: לכל הבתים, אבל ליחידה.
<רון עוזרי: לכל דייר.
<עופר דרור: אם יש זוג והראשון יוצא לסיעודי, הוא לא משלם את הפיקדון ולכן זה לא רלוונטי.
אלי אלאלוף: הפיקדון לסיעוד הוא פר דייר.
<ענת מימון: פר פיקדון.
<עופר דרור: יש זוג ששם פיקדון אחד והראשון שיוצא לסיעודי, בעצם הפיקדון לא אמור להשתחרר לו כי השני עדיין גר בדירה.
<דורון ארנון: בכל מקרה יש סיטואציה שהפיקדון לא חזר.
<דורון ארנון: שהיה צריך לחזור ולא חזר.
<ענת מימון: לגבי הקרן לתפעול שוטף.
<ענת מימון: הקרן של התפעול השוטף אמורה להיות לכל הבתים ולא משנה איזה סוג בטוחה או פיקדונות?
<רון עוזרי: לא, לא, לא.
<רון עוזרי: כמו שאני לא לוקח בית אבות לתשושים, בית אבות סיעודי, ואני חושש מחר שמא הוא יתמוטט ואני לא מקים קרן, אותו הדבר גם לא במקרה הזה.
<רון עוזרי: הדייר לא שבוי והוא לא כלום, והוא מפסיק לשלם את החודשית, הוא הולך לבית הדיור המוגן ממול לא עושה טובות לאף אחד.
<ענת מימון: אם כן, גם כאן זה בעצם לכל פיקדון.
אלי אלאלוף: זה מול כל פיקדון.
אלי אלאלוף: עכשיו זה ברור?
אלי אלאלוף: על בסיס איזה סכום קובעים את הפיצוי?
<קריאה: 9,000 שקלים.
<מיכה פרנס: אנחנו יכולים לדון בזה הרבה בחלוקה הפנימית וכנראה לא נגיע לתוצאה הנכונה.
<מיכה פרנס: התוצאה הנכונה היא שמי שמנהל את הקרן הזאת צריך להחליט.
<מיכה פרנס: אם הבית הראשן שיפשוט רגל, שנצטרך להשתמש בכספיו יהיה עם מאה דיירים, תיעשה חלוקה אחת, ואם יהיו מאתיים דיירים, תיעשה חלוקה אחרת.
<מיכה פרנס: הם יהיו הרבה סיעודיים, תיעשה חלוקה אחרת.
<מיכה פרנס: בקיצור, זה כסף שאנחנו מדברים עליו הרבה, כולנו רוצים להאמין שאף פעם לא יהיה בו שימוש ואם חס וחלילה יהיה בו שימוש, מי שאחראי עליו – שיעשה את זה בצורה הכי טובה.
<דורון ארנון: הם לא רוצים להחליט.
אלי אלאלוף: אתה לא תקבע כמה?
<מיכה פרנס: את החלוקה?
<מיכה פרנס: לא.
<דורון ארנון: לא את החלוקה.
<דורון ארנון: הם שואלים כמה לשלם לחודש לסיעודי.
<מיכה פרנס: משרד הבריאות מפרסם קודים.
<מיכה פרנס: אין לי את זה אבל אני שומע שמשרד הבריאות מפרסם קודים.
<מיכה פרנס: הוא אומר לבתי מחלקות סיעודיות כמה צריך לקחת מדייר שבא למחלקה סיעודית וזה המספר.
אלי אלאלוף: ברור שזה לא המספר הדרוש במקום מכובד.
<מיכה פרנס: זה קרוב.
<דורון ארנון: גם אם העלות של המחלקה הסיעודית היא 13 או 14 אלף שקלים, צריך לזכור שעד לאותו רגע הדייר שילם דמי אחזקה.
<דורון ארנון: זה מקובל על כולנו.
<דורון ארנון: את אותם דמי אחזקה הוא צריך עדיין להמשיך לשלם.
<רני נויבואר: איפה אתה שם עלות של טיטולים ותרופות?
<רני נויבואר: כל העלויות הנלוות?
<רון עוזרי: הכול כלול.
<דורון ארנון: דרך אגב, הדבר היחידי שאני אומר הוא שצריך להשאיר את זה לשיקול דעת של מי שינהל את הקרן.
<דורון ארנון: יכולה להיות סיטואציה של דייר שהוא שילם עד לאותו רגע 10,000 שקלים בבית הדיור המוגן ועכשיו הוא עובר לסיעודי ובסך הכול צריך להוסיף 5,000 שקלים.
<דורון ארנון: זה לא הגיוני שתקבעו כאן שיממנו אותו ב-10,000 שקלים.
<דורון ארנון: לכן אני אומר שתשאירו את זה לשיקול דעתכם.
<מיכה פרנס: אולי לא יהיה אף אחד לסיעודי באותו רגע.
<רון עוזרי: שתי נקודות.
<רון עוזרי: ראשית, אני מצטרף לדעה להשאיר לשיקול דעת וזה יכול להיות ממקרה למקרה.
<רון עוזרי: שנית, אני חייב להזכיר משהו לגבי הקודים של משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: לשיקול דעת של מי?
<רון עוזרי: של מי שינהל את הקרן.
<רון עוזרי: שיחליט.
<רון עוזרי: משרד הרווחה.
<רון עוזרי: הממשלה.
אלי אלאלוף: ברשותך, רוני.
אלי אלאלוף: סליחה שאני מדבר.
אלי אלאלוף: אני שוב שואל מי יקבע בכמה משתתפים באחזקת האיש או האישה?
<עופר דרור: אני חושב שזה לא טוב לתת שיקול דעת במצב הזה כי בעצם משרד הרווחה יעמוד בפני מצב שהוא אמור להעריך מהי פשיטת הרגל, כמה דמי אחזקה משלמים כיום, האם יש סיכוי נוסף שבתים נוספים בזמן הקרוב יפשטו רגל.
<עופר דרור: ברור לנו שהם לא יודעים לעשות את זה.
אלי אלאלוף: לאור זה שבאמת גם ההתלבטויות שלי הולכות וגדלות, אני מציע שתשבו ותקבעו את התקנון של שתי הקרנות האלה כדי שנדע בצורה מדויקת איך מנצלים, כולל חישובים כלכליים וכולל חישובים חשבונאיים.
אלי אלאלוף: יש לי הרגשה שאתם הולכים לבנות קרן שבמכה הראשונה יכולה להיעלם.
אלי אלאלוף: תחשבו איך לעשות את זה ואם יש צורך, אני בעד להזמין מהוועדה רואה חשבון שיבנה לנו את התקנון.
<עופר דרור: אדוני, עוד הערה אחת.
<עופר דרור: אם יש הסכמה על הסכום הכולל בין הבתים לדיירים, בעצם השאלה היא החלוקה הפנימית.
<עופר דרור: כלומר, ככל שנותנים יותר כסף לדייר, זה מגדיל את הסיכוי שלמישהו אחר לא יישאר בעתיד.
<עופר דרור: אני חושב שצריך לשאול את הדיירים מה הם חושבים.
<ענת מימון: למרות שהכסף הזה כן חוזר.
<ענת מימון: ברגע שהפיקדון משתחרר, הוא חוזר לקרן.
אלי אלאלוף: אני מציע תקנון מסודר.
<קריאה: רק את הסכום תסגרו.
<ענת מימון: בינתיים 9,000 שקלים כמו שביקשתם.
אלי אלאלוף: לא 9,000 אלא צמוד לקוד של משרד הבריאות.
<רון עוזרי: אני חייב להסביר משהו לגבי הקוד של האשפוז הסיעודי.
<רון עוזרי: האשפוז הסיעודי, היום משרד הבריאות קנה שבעים אחוזים מהמיטות הסיעודיות בארץ.
<רון עוזרי: הוא קונה אותן בבתי אבות מפוארים פחות או מפוארים יותר.
<רון עוזרי: יש בתי אבות ברמה גבוהה מאוד שהוא קונה בהם מיטות ואני מוכן לעשות סקירה ולהראות באיזה מקומות.
<רון עוזרי: זאת אומרת שאם אין בבית הזה, אז ברדיוס סביר יש בתים טובים.
<רון עוזרי: משרד הבריאות, יש לו עלות של קוד אשפוז סיעודי שהיא בערך 13,400 שקלים.
<רון עוזרי: אם נאמר שאתה עשיר, אתה העשיר הגדול ביותר בארץ, לפי התקנות ולפי הצהרה של ראש האגף לגריאטריה, אתה זכאי לקבל קוד אלא שאתה משלם את מלוא המחיר.
<רון עוזרי: המחיר הזה כולל חיתולים, אמבולנסים, ואין עליו שום תוספות.
<רון עוזרי: הוא כולל ליווי, כולל הכול.
<רון עוזרי: זה הנוהל.
<רון עוזרי: זה ההסכם עם משרד הבריאות.
<רון עוזרי: בכל מקרה אתה זכאי לקבל את הקוד הזה, כך שבכל מקרה זה לא יעלה יותר מהסכום הזה ואין לקחת סכומים אחרים בחשבון כאשר מחשבים את האשפוז הסיעודי.
<קריאה: להוריד את דמי האחזקה.
אלי אלאלוף: אני מציע שנפסיק את הדיון כאן בנושא הזה.
אלי אלאלוף: שתי הקרנות, יש לבנות להן תקנון מסודר עם כל הצורה של ניצול, חישובים כל מה שצריך.
<ענת מימון: כרגע כתוב בהצעת החוק שישולם סכום למימון האשפוז הסיעודי לפי הקבוע בתוספת.
<ענת מימון: בתוספת קבוע כרגע סכום בשקלים.
<ענת מימון: בקריאה שנייה ושלישית נהפוך את זה לנוסחה.
אלי אלאלוף: זה אומר שתתחילו לעבוד.
<דורון ארנון: לא הבנתי.
<דורון ארנון: מה הנוסחה?
<דורון ארנון: הנוסחה היא החלוקה של הסכום הזה בין הקרנות?
<ענת מימון: אנחנו לא נכנסים לזה.
נורית קורן: הנוסחה של משרד הבריאות לגבי הסיעודי.
<נגה רובינשטיין: זאת אומרת שלא מדובר בסכום אחיד.
<נגה רובינשטיין: לא רק שלא מדובר בסכום אחיד לאורך זמן אלא גם פר בן אדם ופר דיור.
אלי אלאלוף: קחי את הנוסח המתוקן.
אלי אלאלוף: תקראי בבקשה.
<ענת מימון: אני מסבירה שוב.
<ענת מימון: בתוספת כרגע יש סכומים.
<ענת מימון: כרגע אין לנו את הזמן כדי לכתוב את זה כנוסחה.
<ענת מימון: הכוונה היא שהסכום בפרט הראשון ידבר על כמה כסף צריך להעביר לקרנות.
<ענת מימון: דיברנו על כך שלקרן אחת יעבירו מאתיים שקלים לכל פיקדון, זו הקרן של האשפוז הסיעודי, ויש את הקרן של התפעול השוטף שזה 160 שקלים לכל פיקדון.
<ענת מימון: זה דבר ראשון.
<ענת מימון: הדבר השני הוא הסכום החודשי שהקרן צריכה לשלם במידה ופונים אליה ואומרים לה שיש דייר שיוצא לסיעודי, ממנו לו את האשפוז כל חודש.
<ענת מימון: שם אנחנו קובעים כרגע 9,000 שקלים אבל אנחנו נשב ונקבע שם איזושהי נוסחה ממנה ייגזר הסכום שהקרן תצטרך לשלם.
<עופר דרור: 160 לדירה.
<רני נויבואר: 160 לדירה.
<רני נויבואר: אדוני, עוד הערה אחת.
<רני נויבואר: סעיף קטן (ה) אומר בנוגע לקרן התפעולית שבעצם כבר באמת נכנס לליבה, מתי יצאו כספים ואיך לקרן התפעולית.
<רני נויבואר: אנחנו חושבים שצריך, לפחות כרגע בנוסח, שהכספים בקרן התפעולית, מנסחים את זה בנפרד אבל הם יצאו לפי הוראות של בית משפט כי הכינוס ופשיטת הרגל הם כבר הליכים בתוך בית משפט.
<רני נויבואר: אנחנו לא רואים איך הממונה ישב ויהיה בית משפט והוא ייתן הוראות ובית משפט ייתן משהו אחר.
אלי אלאלוף: בית משפט לא ייתן את הזריזות הנדרשת לביצוע.
<רני נויבואר: באותה רמה שהממונה ייתן כי זה כבר שם.
<נועם פליק: זה כבר שם ולפעמים יש גם מנהל מיוחד.
<רני נויבואר: יש לנו גם מנהל מיוחד לפי הוראות החוק.
<רני נויבואר: הכול מתכנס לבית משפט.
<ענת מימון: לפי הוראות שייתן בית משפט.
<ענת מימון: 27ג.
<ענת מימון: הוכחת יציבות כלכלית בעל רישיון יוכיח לממונה, במועד שיקבע, כי הוא בעל יציבות כלכלית מתאימה, כפי שקבע השר כאמור בסעיף 4(א)(4).
<ענת מימון: זה סעיף של תקנות, של יציבות כלכלית.
<דורון ארנון: רואה החשבון כבר עושה יציבות כלכלית.
<ענת מימון: אין לי בעיה אם זה מיותר מבחינת משרד המשפטים.
<ענת מימון: זה לממונה, האפשרות לדרוש את הוכחת יציבות כלכלית.
<דורון ארנון: אבל יש עכשיו רואה חשבון שכל הזמן מוציא דוח.
<ענת מימון: אפשר להוריד את זה.
<ענת מימון: תיקון שם התוספת בתוספת לחוק העיקרי, בכותרת, אחרי "תוספת" יבוא "הראשונה".
<ענת מימון: הוכחת יציבות כלכלית הוא סעיף שהיה בנוסח המקורי שדיבר על כך שלממונה תהיה אפשרות לדרוש הוכחת יציבות כלכלית בכל מועד שהוא רוצה.
<ענת מימון: היום רק כשאתה רוצה לקבל את הרישיון, אתה צריך להוכיח יציבות כלכלית לפי תקנות שאמורות להיקבע.
<ענת מימון: השאלה אם אנחנו רוצים להשאיר, למרות שיש עכשיו רואה חשבון שאמור לבדוק את היציבות הכלכלית, אפשרות גם לממונה לפנות ולבקש לפי הכללים שקובעים ב-(4)(א) יציבות כלכלית.
<נגה רובינשטיין: נדגיש שלא מדובר באפשרות אלא זאת חובה על הממונה שמי שמגיע אליו מוכיח לו יציבות פיננסית.
<נגה רובינשטיין: אז יש לנו כאן מנגנון על מנגנון על מנגנון.
<נגה רובינשטיין: אין הגדרה של מה זאת היציבות הפיננסית.
<נגה רובינשטיין: יכול להיות גם פער בין רואה החשבון לבין הממונה.
<נגה רובינשטיין: יש גם ממילא את הסמכות.
אלי אלאלוף: אבל לממונה אין את היכולת לבדוק את היציבות.
<קריאה: אבל יש לו את החובה.
<נגה רובינשטיין: אם כך, לשם מה יש את הסעיף הזה?
<נגה רובינשטיין: אנחנו מסכימים.
אלי אלאלוף: אבל הוא יכול לבקש.
<נגה רובינשטיין: אבל הסעיף לא אומר שהוא יכול לבקש.
<נגה רובינשטיין: הסעיף אומר שבעל רישיון יוכיח לממונה במועד שייקבע כי הוא בעל יציבות כלכלית מתאימה.
<נגה רובינשטיין: זה לא סעיף של שיקול דעת.
<נגה רובינשטיין: לכן הוא מיותר.
<נגה רובינשטיין: יש כבר את כל המנגנונים בחוק הקיים ועם רואה החשבון.
אלי אלאלוף: מה אומרת הממונה?
<ג'ולי עוז: מכיוון שאני לא כלכלנית, אני חושבת שהסעיפים שמשיתים ולכן גם החלק של האחריות עליו דיברת, כבודו, אנחנו לא מסירים מאתנו אחריות.
<ג'ולי עוז: אנחנו פשוט ערים לזה שאנחנו משרד שיש לו מומחיות בתחום מסוים ופחות מומחיות בתחום הכלכלי.
<ג'ולי עוז: לכן אנחנו משתדלים לא לקחת אחריות שהיא לא שלנו.
אלי אלאלוף: את יכולה לבקש מרואה החשבון לתת לך דיווח.
<ג'ולי עוז: יש בחוק סעיף שמאפשר את התקנת התקנות לגבי איתנות כלכלית וחובתי לדרוש את האיתנות הכלכלית לפני שאני נותנת רישיון ולדעתי גם בכל מועד שאני אחשוש שבית נמצא בחדלות פירעון.
אלי אלאלוף: אין במערכת משרד הרווחה והעבודה יכולות לעשות בדיקות כלכליות?
<ג'ולי עוז: אני מוצאת את עצמי מתקשה מאוד לעשות את זה.
<ג'ולי עוז: גם היום.
אלי אלאלוף: זה משרד שלא מדבר עם עצמו?
אלי אלאלוף: כל אחד לחוד?
אלי אלאלוף: נראה לי מוזר.
אלי אלאלוף: אני חשבתי שאני מכיר את המשרד.
<ג'ולי עוז: אנחנו נשמח אם הוועדה תאשר לנו תקן של כלכלן.
אלי אלאלוף: עכשיו יגיד האוצר שזה מעל לשישה מיליון שקלים ולך תביא אישור מיוחד.
נורית קורן: אני חושבת שבאמת אולי אנחנו צריכים להיות ערים לזה ולנסות.
נורית קורן: אני אדבר עם השר.
אלי אלאלוף: אני לא בעד להוסיף שום תקן.
אלי אלאלוף: תאמינו לי, יש שם עודפים.
<ג'ולי עוז: לא של כלכלנים.
<ג'ולי עוז: אולי של תחומים אחרים אבל לא של כלכלנים.
אלי אלאלוף: תשתחררו מאלה שהם מיותרים ותביאו כלכלנים.
<ענת מימון: מה אנחנו עושים עם הסעיף?
אלי אלאלוף: אני חושב שזה כלי שאמור לשרת את הממונה.
<ענת מימון: אפשר לנסח את זה ב-רשאי.
<ענת מימון: הממונה רשאי.
אלי אלאלוף: רשאי.
<ענת מימון: הממונה רשאי לדרוש מבעל רישיון במועד שיקבע להוכיח לו יציבות כלכלית לפי הקריטריונים של סעיף 4(א)(4).
<ענת מימון: אני רוצה להעיר לגבי התחילה והתחולה.
<ענת מימון: כרגע לקריאה ראשונה אנחנו מפרסמים את זה בלי סעיף תחילה ותחולה.
אלי אלאלוף: אם הוא שומע פתאום בתקשורת שעושה עבודה אדירה במקרה הזה ומביאה לידיעתו משהו.
<רון עוזרי: אבל גם בתוספת – לא למחוק את המלים שהפקיד פיקדון.
<רון עוזרי: לפי מה שדיברנו קודם.
<ענת מימון: כמו שהצגתי.
<ענת מימון: אני רק מעירה לגבי התחילה והתחולה.
<ענת מימון: התחילה והתחולה, כמובן צריכה להיות תקופת מעבר לגבי הסדרת הבטוחות בבתים קיימים שיש בהם כבר בטוחות וכאלה שאין בהם בטוחות, וזה כולל גם את זמן ההיערכות להסרת שעבודים קיימים.
<ענת מימון: בנוסף נצטרך לקבוע הוראת תחולה על הסכמים קיימים, של דיירים שכבר נכנסו והפקידו פיקדונות.
<ענת מימון: נצטרך לעשות הוראת תחילה ותחולה שהיא יחסית מורכבת אבל היא אמורה לכלול את כל ההיבטים האלה.
<ענת מימון: כרגע זה יוצבע בקריאה הראשונה בלי ההוראה הזאת ואנחנו נוסיף אותה בהמשך.
<ענת מימון: עלות תקציבית.
<ענת מימון: לפי מה שנמסר לנו ממשרד האוצר, אין עלות תקציבית להצעה.
<מיכה פרנס: לגבי התחילה ותחולה.
<מיכה פרנס: עוד דבר שצריך לדון שם זה מה קורה עם הבטוחות הקיימות.
<דורון ארנון: שלא יהיה כפל בטוחות.
נורית קורן: אדוני היושב ראש, קודם כל אני רוצה לברך אותך.
נורית קורן: באת לכאן עם רצון לסיים ולסייע והגענו למשהו מוסכם.
נורית קורן: אני צריכה להודות כאן לכולם, לכל מי שישב כאן מסביב לשולחן.
נורית קורן: ליבנו כמעט את כל הנקודות והגענו להסכמות.
נורית קורן: בהתחלה אי אפשר היה.
נורית קורן: הדיירים בדיור המוגן לא יכלו לשבת עם היזמים.
נורית קורן: מילה אחת לא נזרקה לחלל בלי שכולם קפצו אחד על השני.
נורית קורן: הגענו למצב שבאמת הבאנו כאן משהו חשוב ביותר מהסיבה שזה מגן גם על הדיירים וגם על הבתים.
נורית קורן: אני רוצה שיצא מכאן מסר ושגם יהיה כתוב בפרוטוקול וכולם כאן יאמרו שהכול נעשה בהסכמה ואין בעיה כי אז אני יכולה למנוע את העלייה לוועדת שרים לחקיקה, הדבר החדש שבנו לנו, המנגנון הזה.
נורית קורן: אני כבר דיברתי עם גיל, עוזר השרה, והוא אמר לי בפירוש שאם יהיה מסמך שהצעת החוק כרגע בקריאה ראשונה עוברת בהסכמה של כולם, לא תהיה בעיה ולא נצטרך לעבור לוועדת שרים לחקיקה אלא ישירות למליאה.
אלי אלאלוף: אני רוצה להעיר הערה לנושא הזה.
אלי אלאלוף: אל תותרו על הסמכויות שיש לוועדה.
נורית קורן: אני לא מוותרת.
אלי אלאלוף: אני לא זקוק לשום אישור של ועדת השרים.
אלי אלאלוף: אני רוצה לומר את זה.
אלי אלאלוף: אל תתנו למשרדים סמכויות שאין להם.
אלי אלאלוף: שיעשו מה שהם חייבים לעשות.
אלי אלאלוף: במקרה הזה הוועדה הזאת סוברנית להחליט.
אלי אלאלוף: מבחינת החוק אנחנו עומדים בכל הדרישות.
אלי אלאלוף: אנחנו כאן נצביע ומי שרוצה לערער על ההחלטות כאן, איך אומרים?
אלי אלאלוף: שיחפש אותנו.
נורית קורן: תודה רבה אדוני היושב ראש.
נורית קורן: אני רוצה שזה יגיע לקריאה כבר במושב הזה, בשבוע הבא.
טלי פלוסקוב: אדוני היושב ראש, אני באמת רוצה לברך גם את היוזמת חברת הכנסת נורית קורן.
טלי פלוסקוב: אני מאוד הצטערתי שאני לא בין היוזמים של ההצעה הזאת כי נכנסתי לנושא בזכות העמותה לדיירים קצת באיחור.
טלי פלוסקוב: אבל אני באמת רוצה לברך על כך שאנחנו היום נמצאים בעולם אחר.
טלי פלוסקוב: אני רוצה להגיד לכל הנציגים של בתי הדיור המוגן.
טלי פלוסקוב: בזכות יושב ראש הוועדה קמה כאן ועדת משנה לנושא האזרח הוותיק ובוועדה אנחנו דנים בכל הנושאים הטובים והפחות טובים כאשר אחד מהנושאים בו אנחנו דנים כרגע הוא בניית תכנית אב לתחום האזרח הוותיק במדינת ישראל.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שכל מה שקשור לדיור המוגן, חייב להיות חלק מתכנית אב.
טלי פלוסקוב: מה שעשיתם עכשיו, אני אמרתי לחברת הכנסת נורית קורן שזה סוג של מהפך כי עד היום באמת לא דיברתם.
טלי פלוסקוב: שנית, זה שינוי מאוד משמעותי לטובת האזרח הוותיק.
טלי פלוסקוב: זה שאתם כאן – כרגע אני פונה גם ליושב ראש א.ב.א. ולכל הנציגים של בתי הדיור המוגן – זה רק אומר, ואני אומרת את זה כל פעם בכל הזדמנות וגם מעל דוכן הכנסת, שם גם עובדים אנשים שעובדים למען אזרחים ותיקים.
טלי פלוסקוב: לא רק המקרים הכבדים והקשים שאנחנו שומעים בתקשורת.
טלי פלוסקוב: תודה רבה לכם על העבודה.
טלי פלוסקוב: אדוני היושב ראש, התודה האחרונה היא לך.
טלי פלוסקוב: קודם כל, משפט שאמרת עכשיו, בעיני הוא המשפט הכי חזק ששמעתי במושב הקיץ.
טלי פלוסקוב: זה שאתה לוקח על עצמך החלטה של ועדה, היא זאת שקובעת ולא ועדת השרים.
טלי פלוסקוב: זה רק מחזק את הכוח של חברי הכנסת לעשות שינויים בכל מה שקורה כאן, לא תמיד מותאם למה שחושבים השרים והממשלה שלנו.
<יוסף קפלן: אני מבית לב גנים.
<יוסף קפלן: הערה קטנה.
<יוסף קפלן: קודם כל, באמת נראה שסביב השולחן יושבים אנשים מכובדים שהסכימו עם נוסח החוק שמונח כאן לפנינו.
<יוסף קפלן: אני מנהל בית קטן, בית בן שמונים דירות ואולי יהיו עוד מעט 120 דירות.
<יוסף קפלן: הבית שלי מאופיין באנשים ממעמד סוציו אקונומי בינוני ולא ממעמד סוציו אקונומי גבוה.
<יוסף קפלן: אני לא יודע מה עלות החוק הזה שעומד בפני כאן.
<קריאה: אין עלות.
<יוסף קפלן: אין לו, אבל יש לי הוצאות נוספות.
<יוסף קפלן: לבית הקטן שלי יש הוצאות נוספות שצפויות להגיע לפתחי וההוצאות האלה, אני לא אוכל בטח לממן אותן מכיסי אלא באיזושהי דרך לייקר את עלות הבית שלי.
<יוסף קפלן: מה שיצא בסופו של דבר זה שלקחנו מוצר שהוא דיור מוגן היום, שברובו – תסלחו לי – מרצדס לאנשים עשירים וישנם 25 אחוזים מהבתים שהם בתים קטנים שאני קורא להם מזדה, ואנחנו בעצם לוקחים את ה-מזדה ומחייבים אותה עכשיו לעבור תהליך של התייקרות והפיכתה למוצר לעשירים בלבד.
<יוסף קפלן: אני רוצה שתתנו את הדעת בעניין הזה כי ישנם בתים שמשרתים היום נאמנה דיירים ממעמד סוציו אקונומי בינוני ואנחנו בעצם עתידים – אם החוק הזה יעלה באופן משמעותי לתפעול הבתים ולבעלי הבתים – בסופו של דבר לאבד את המוצר הזה ולהפוך את השוק הזה לעשירים בלבד.
<יוסף קפלן: גם כך הוא בעיקר לעשירים.
נורית קורן: מה סכום הפיקדון שאתם לוקחים?
<יוסף קפלן: אני לוקח על דירת שני חדרים, דירה גדולה, 700 אלף שקלים, 650 אלף שקלים, ולא מיליון ו-800 אלף שקלים.
נורית קורן: תורידו את גובה הפיקדון.
אלי אלאלוף: רק הודעות.
אלי אלאלוף: לא יהיה ויכוח על דברים שכבר סיימנו.
<אברהם בר דוד: אני רוצה להודות לכל אלה שלקחו חלק גם ממשרדי הממשלה, לחברת הכנסת נורית קורן, ובאופן מיוחד לך היושב ראש על כך שהצלחנו להגיע במשך שנה אחת, מאז אני מטפל בזה, ממצב של חוסר הידברו מוחלט למצב שאפשר להגיע להסכמה.
<אברהם בר דוד: כל אחד מאתנו נאלץ לוותר על משהו וזה כנראה בזכותה של הוועדה שאתה הצלחת לנהל ועל כך אני יכול רק להסיר את הכובע ולהודות בשם כל הדיירים.
נורית קורן: תודה לענת מימון, שזה הדבר הכי חשוב, שכתבה את כל החוק.
אלי אלאלוף: תודה לצוות הוועדה, זה תפקידי.
נורית קורן: תודה גם למנהלת הוועדה.
<אברהם בר דוד: מי שמשווה את המרצדס למזדה, כדאי שידע ששניהם נוסעים ברישיון.
<רון עוזרי: משפט קצר.
<רון עוזרי: לא סתם תודה מהפה ולחוץ.
<רון עוזרי: אני רוצה להודות ממש למר אברהם בר דוד יושב ראש העמותה של הדיירים שפתח את כל הדלתות.
<רון עוזרי: שברנו ביחד מוסכמות.
<רון עוזרי: זה לא היה פשוט לקיים דיון ב-12:00 בלילה אבל הלכנו ביושר.
<רון עוזרי: אני רוצה להודות לחברות הכנסת נורית קורן וטלי פלוסקוב.
<רון עוזרי: בעיקר אני רוצה להודות ליושב ראש הוועדה על כך שהגענו לדבר שהוא לא מובן מאליו.
<רון עוזרי: היה קשה מאוד להגיע לזה.
<רון עוזרי: לא כולם כאן מרוצים, לא כולם קיבלו את מה שרצו, אבל אני מאמין שכך נוכל להתקדם לצעד נוסף ליציבות והצלחת הענף והשירות לדיירים.
נורית קורן: אמת דיברת.
אלי אלאלוף: ברשותכם, נסכם.
אלי אלאלוף: התוצאה היא תוצאה של עבודה של כולם ושל הבנה של כל אחד ואחת.
אלי אלאלוף: אני גאה שאני שייך למדינה הזאת כי כאן זה הביטוי של הדמוקרטיה האמיתית שלנו.
אלי אלאלוף: לא אנחנו המחוקקים באנו והכתבנו אלא הכול נעשה בהידברות עם המעוניינים, עם הנוגעים בדבר.
אלי אלאלוף: זה הביטוי המדהים שיש כאן.
אלי אלאלוף: בזה אנחנו צריכים להתגאות.
אלי אלאלוף: גם אם יש לנו חילוקי דעות – וסליחה שלפעמים אני מעביר ביקורת כי אנחנו מצפים יותר מהמשרדים הממשלתיים.
אלי אלאלוף: באמת, אל תיקחו את זה כך.
אלי אלאלוף: אני רק חמישים שנים הייתי פקיד ואני לא מתבייש להיות כזה.
אלי אלאלוף: אנחנו חייבים לקחת יותר אחריות.
אלי אלאלוף: האחריות של המשרדים הממשלתיים היא חלק אינטגרלי של הדמוקרטיה שלנו.
אלי אלאלוף: אם כאן אנחנו דאגנו לחלק מהאוכלוסייה, אתה צודק, אבל זה לא אומר שהמדינה לא צריכה לדאוג לחלק האחרון, התחתון הזה שאין לו דיור מוגן ואין לו פתרונות מתאימים למצבו.
אלי אלאלוף: זה לא אומר שלא צריך לטפל בשכבות הנוספות, העליונות.
אלי אלאלוף: זה תפקיד של המדינה, מלמעלה עד למטה.
אלי אלאלוף: אתם יודעים מה עשיתי כשהיה לי משעמם – דוח אחד וכולו על העוני.
אלי אלאלוף: זאת הייתה אחת התקופות המרתקות בחיי.
אלי אלאלוף: לכן אני חושב שכאן נעשה מהלך אדיר אבל הוא לא נגמר.
אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד לכם שמה שזרקנו לקראת קריאה שנייה ושלישית, זה אומר שזה דורש עוד המשך עבודה ותיאום והבנה הדדית.
אלי אלאלוף: לכן אני שמח שאני חלק מהמהלך שנעשה כאן.
אלי אלאלוף: אני מודה לכל המשרדים הממשלתיים.
אלי אלאלוף: אני באמת מודה לכולם ובאמת בראוו לנורית, כי אתם לא יודעים מה זה כשאתה אומר לנורית אולי.
נורית קורן: לכן אני מצליחה, מזיזים הרים וסלעים, ברוך השם.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור הצעת חוק הדיור המוגן (תיקון – הבטחת כספי הפיקדון), התשע"ז-2017 כפי שהוקראה?
מרב מיכאלי: אני זוכה להצביע בעד הצעת החוק.
אלי אלאלוף: אני מודה לכל הצוות, לכל אחד לחוד.
נורית קורן: באמת תודה לכל הצוות.
אלי אלאלוף: כל אחד ייקח לפי אחריותו את מה שמגיע לו.
אלי אלאלוף: היום ה-17 ביולי 2017, כ"ג בתמוז התשע"ז ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: על סדר היום הצעת חוק שלי בנושא חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) (תיקון מס' 6) (בדיקות משנה ותשלום אגרה בעדן בתקופת המעבר), התשע"ז-2017.
<נעה בן שבת: הצעת חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) (תיקון מס' 6) (בדיקות משנה ותשלום אגרה בעדן בתקופת המעבר), התשע"ז-2017 תיקון סעיף 223 בחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו-2015 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 223 – בהגדרה "בדיקת משנה", בסופה יבוא "ובלבד שהמוצר לא נשחט, יוצר או אוחסן בתחומה קודם לכן".
<נעה בן שבת: אחרי ההגדרה "בעל היתר הפעלה" יבוא: ""בשר עוף לאחר שחיטה" – מוצר בשר לאחר שחיטתו או פירוקו בבית שחיטה לעופות.
<נעה בן שבת: "בשר עוף שבוצעה בו פעילות ייצור" – בשר עוף לאחר שחיטה, שלאחר יציאתו מבית השחיטה לעופות בוצעה בו פעילות מהפעילויות המפורטות בפסקאות (1) עד (4) להגדרה "ייצור"".
<נעה בן שבת: כשאנחנו מדברים במרלוג, האריזה לא כוללת העברה במשטחים או בבית קירור.
<נעה בן שבת: תיקון סעיף 225 בסעיף 225 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), במקום "מוצר בשר לאחר שחיטתו או פירוקו בבית שחיטה לעופות (בסעיף זה – בשר עוף לאחר שחיטה), אל אתר מכירה בשיווק קמעונאי" יבוא "בשר עוף לאחר שחיטה, למעטי בשר עוף שבוצעה בו פעילות ייצור ובשר עוף המיועד לייצוא", ובמקום "לבדיקת משנה" יבוא "לבדיקת משנה, אחת בלבד.
<נעה בן שבת: חלה על מוביל כאמור חובה להגיע לבדיקת משנה לפי חוק עזר, הוא לא יהיה חייב להגיע אליה ולא יהיה חייב באגרה בעדה לפי חוק העזר".
<נעה בן שבת: אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) מוביל של בשר עוף שבוצעה בו פעילות ייצור יהיה חייב להגיע לבדיקת משנה אם חלה עליו חובה כאמור לפי חוק עזר, אולם הוא לא יהיה חייב באגרה בעדה לפי חוק העזר".
<נעה בן שבת: זאת החלופה שאמרנו.
<נעה בן שבת: אם בוצעה פעילות ייצור, הוא חייב להגיע לבדיקה, אם הוא חייב לפי חוק העזר, אבל לא חייב באגרה.
<נעה בן שבת: סעיפים קטנים (ב) ו-(ג) – בטלים.
<נעה בן שבת: תיקון סעיף 238 בסעיף 238 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), במקום הרישא עד המלים "בסעיף 225" יבוא "בית שחיטה לעופות, למעט מפעל שקיבל פטור מבדיקות משנה כאמור בסעיף 227" ובמקום הסיפה החל במילה "שנפרק" יבוא "למעט מוצר בגשר עוף המיועד לייצוא".
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ב), במקום "שהוביל המוביל בכלל הרשויות המקומיות בישראל באותו חודש" יבוא "שיצא מבית השחיטה לעופות באותו חודש, למעט בשר עוף המיועד לייצוא".
<נעה בן שבת: מוצע כאן תיקון לסעיף 239 שעוסק באותם גורמים שכן קיבלו פטור מבדיקות, שלא חייבים בבדיקת משנה והם חייבים לשלם לרשות המקומית מדי חודש אגרה בעד פיקוח וטרינרי שיבצעו רופאים וטרינריים בשווקים שבתחום שיפוטה של אותה רשות מקומית.
<נעה בן שבת: גם האגרה הזאת מחושבת כ-0.1 שקלים חדשים לכל קילוגרם של מוצר בשר שיוצר.
<נעה בן שבת: ההערה שקיבלנו היא שגם כאן
<נעה בן שבת: מוצר בשר שיוצא לייצוא הוא בעצם לא אמור להיות מחויב באגרה כיוון שהיא בעד פיקוח בשווקים בישראל ולכן אין הגיון שיחויב בה אותו עוסק או מפעל לשחיטת בשר לגבי מוצרים שמיועדים לייצוא.
<נעה בן שבת: אני רוצה לוודא שאין כאן התנגדות לתיקון הזה שנעשה.
<נעה בן שבת: מרכז השלטון המקומי לא מתנגד.
<נעה בן שבת: אנחנו נתקן גם את סעיף 239 ויובהר לגבי סכום האגרה יהיה חריג לבשר שמיועד לייצוא.
<נעה בן שבת: יכול להיות שיידרשו עוד תיקונים בעקבות כך ונערוך אותם.
<נעה בן שבת: את ההערה הזאת קיבלנו רק עכשיו ולא יכולנו להתייחס.
<נעה בן שבת: כמובן שנבדוק אם צריך להבהיר בסעיף 238 וב-239 את סכום האגרה החודשית בכל אחד מהסעיפים, בסעיף קטן (ב) שמתייחס לאותו חיוב בסעיף קטן (א).
<נעה בן שבת: אני חושבת שזה ברור מאליו ולא צריך כאן הבהרה.
<אפרת אביאני: הבנתי שנציגי התעשייה ביקשו להבהיר את זה.
<נעה בן שבת: נבהיר את זה גם ב-238 וגם ב-239, שיש זיקה בין סעיף קטן (א) לסעיף קטן (ב).
<נעה בן שבת: לפני שאני אקרא את סעיף 4, הוספת סעיף 239א, אני רוצה לשאול האם עדיין יש צורך בסעיף הזה, כיוון שזה הובהר בסעיף 225 ולכן אולי ההבהרה הזאת מתייתרת.
<נעה בן שבת: הוספת סעיף 239א אחרי סעיף 239 לחוק העיקרי יבוא: "239א.
<נעה בן שבת: ביטול גביית אגרות רשות מקומית לא תגבה אגרה לפי חוקי העזר בעד ביצוע בדיקות המשנה לפי חוק זה".
<נעה בן שבת: יש לנו כאן מצד אחד את חוקי העזר ומצד שני את החוק הזה והשאלה האם עבור ביצוע בדיקות יגבו אגרות לפי חוק העזר.
<אפרת אביאני: אני חושבת שזאת הסיבה שהצעת החוק באה להבהיר את כל הדברים שהיו אולי לא ברורים.
<אפרת אביאני: לכן ההבהרה הזאת היא רק יכולה להוסיף ולא יכולה לגרוע וכדי שבאמת לא יהיו ספקות בעניין הזה ונגיע למצב של ויכוח.
אלי אלאלוף: לשלטון המקומי אין מה לומר?
<עינת פלינט: אני רוצה להתייחס לנושא של יבואני הבשר, נושא שהעלינו בסוף הדיון הקודם.
<עינת פלינט: הייתה התלבטות האם להכניס את זה לתוך התיקון של החוק.
<עינת פלינט: בינתיים אני מבינה שמשרד החקלאות מציע איזשהו מנגנון אחר אבל מבחינתנו זה עדיין לא מוסדר.
אלי אלאלוף: מה הייתה ההתלבטות שלכם?
<עינת פלינט: כרגע בעצם אין אכיפה על נושא של יבוא בשר מבחינת תשלום ודיווח על יבוא בשר שנכנס לתחומי מדינת ישראל.
<עינת פלינט: בתקופת הקבע שמופיעה בחוק המזון, יש לזה הסדרה.
<עינת פלינט: בתקופת הביניים, זה לא מוסדר.
<עינת פלינט: לכן הדיון שנעשה לאחר הדיון הקודם, בעצם העלינו את הרעיון לעשות העתקה של זה, מאחר וכרגע אין דיווחים, לא של משחטות באופן כללי ולא של יבואני הבשר.