GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נועם בריימן: השאלה האם אוכל לעשות זאת רטרואקטיבית.
ולדימיר נמירובסקי: אבל, איך תעשי זאת?
ולדימיר נמירובסקי: זה סעיף שאי אפשר להוכיח כלום.
ולדימיר נמירובסקי: מתי אפשר להוכיח זאת?
ולדימיר נמירובסקי: כשקרה משהו.
אורית נהיר: לפי מה ששמעתי, נאמרו כמה דברים.
אורית נהיר: אני לא בדקתי את השאלה.
ולדימיר נמירובסקי: זה מקרה פרטי.
אורית נהיר: לא הבנתי שזה מקרה פרטי, אם מדובר על כל שכונת פאר בחדרה ועל רחוב ז'בוטינסקי ברמת-גן.
אורית נהיר: אני מבינה, שיש כאן איזו שהיא תופעה.
אורית נהיר: אייל גבאי: לגבי חברת חשמל, כל מיתקן חדש, לפני שהוא מתחבר, עובר בדיקה שלנו ויש תשלום.
אורית נהיר: מעבר לזה, מתי חברת החשמל נדרשת לביצוע בדיקה נוספת?
אורית נהיר: כאשר מישהו מזמין חיבור או מישהו שעשה הגדלה.
אורית נהיר: הוא רוצה לעשות איזה שהוא שינוי משמעותי אצלו במיתקן, ואז שוב יש נגיעה של הבודק של חברת חשמל.
אורית נהיר: מעבר לזה, ברגע שלא כתוב כלום במסגרת של בדיקה תקופתית, מי שלא עשה אצלו שום דבר מבחינתו, כלומר הוא חושב שהוא לא עשה שום דבר - הוא לא מזמין בדיקה, ולמעשה המיתקן אצלו לא נבדק ואין לי שום אינדיקציה לדעת מה קורה.
אורית נהיר: ברגע שאותו צרכן הזמין הגדלת חיבור, עשו לו הגדלה, שוב מתחילים למדוד את אותן חמש או עשר שנים.
יאיר פרץ: אני מבין, שכל הבתים במדינת ישראל צריכים לעשות בדיקה.
אורית נהיר: אם נכנסת לבית חדש לפני תשע שנים, אתה עדיין לא תצטרך לעשות בדיקה עד שנה.
דובר: אם נכנסת לפני שנה, יש לך תשע שנים.
ולדימיר נמירובסקי: אם הדירה שלך היא משנת 1950 או 1960, תצטרך לעשות--
אורית נהיר: --כל חמש שנים.
נועם בריימן: אם נכנסת אתמול לדירה, עוד עשר שנים חסר יום אתה צריך לעשות את הבדיקה.
ולדימיר נמירובסקי: ברצוני להדגיש, שסעיף 79 בחוק הקיים אומר שצריך לעשות בדיקה, והוא רק לא מסדיר פרקי זמן.
יאיר פרץ: וגם מימון.
ולדימיר נמירובסקי: גם מימון, אבל לא כתוב מי מממן.
ולדימיר נמירובסקי: מי מממן אצלך או אצלי שיפוצים בבית, חוץ ממני?
ולדימיר נמירובסקי: זהו שיפוץ בבית.
ולדימיר נמירובסקי: אורית נהיר: אבל, את השיפוץ בבית לא מחייבים אותך בחוק.
נועם בריימן: אבל, כשאת מחייבת פה בדיקה, בעצם אנו מכניסים תוכן אמיתי לסעיף הקיים כי הסעיף הקיים אמר שצריך לעשות בדיקה.
נועם בריימן: בסדר, בעוד חמש שנים תיכננתי לעשות את הבדיקה או בעוד חמשים שנה.
נועם בריימן: למעשה, פה אני כותב את הזמנים.
ולדימיר נמירובסקי: כבוד היושב-ראש, אני מבקש גם להגיב.
ולדימיר נמירובסקי: בבתים רבי-קומות יש מעליות, שעל-פי חוק תכנון ובניה בבניין מעל חמש או שש קומות חובה שתהיה מעלית.
ולדימיר נמירובסקי: מתקינים מעלית, ואחר כך יש חובה לעשות בדיקה.
ולדימיר נמירובסקי: הבדיקה נעשית על חשבון הדיירים, ומחייבים אותם לשלם עבור בדיקת המעלית.
ולדימיר נמירובסקי: אינני חושב, שהמעלית היא דבר יותר מסוכן או פחות מסוכן.
ולדימיר נמירובסקי: אני כלל לא מנסה להשוות, מבחינת הסכנה, בין מעלית לבין מקרה התחשמלות.
שירלי אברמי: איך שם נקבעים תעריפים?
שירלי אברמי: האם שם הם נקבעים בשוק חופשי?
ולדימיר נמירובסקי: זה אותו דבר.
ולדימיר נמירובסקי: כשאני מזמין מעלית, אני מתקשר לאחד, שני ושלישי, וכולם בודקים מורשים.
ולדימיר נמירובסקי: מי שנותן לי הצעת מחיר יותר נמוכה, אני מזמין אותו.
יאיר פרץ: בכל זאת, אני רוצה לבדוק.
יאיר פרץ: אנו נאשר את התקנות.
יאיר פרץ: אנו נקבל את הערת מנהלת הוועדה, שהתעריפים ייקבעו בתיאום עם משרד התשתיות ובאישור הוועדה.
יאיר פרץ: במקביל, נכון לרוץ קדימה.
יאיר פרץ: לגבי התעריף, כמו שאתה אומר, יהיה מכרז, ואני מתאר לעצמי שתהיה תחרות בשוק ויקומו בודקים נוספים שירצו להכנס.
יאיר פרץ: אתה יודע, שכשהוציאו את הטייפ הראשון, זה עלה הון עתק.
יאיר פרץ: ואחר כך זה אחרת.
נועם בריימן: יש פה באמת שאלה: האם רוצים לקבוע את התעריפים באישור, שאז יהיה תעריף מכסימום ויכול להיות תעריף מכסימום, או שנותנים זאת לשוק חופשי?
שלום קסלסי: יש בעיה.
שלום קסלסי: המחיר הרגיל בשוק הוא 450 שקל.
יאיר פרץ: כמה עולה להתקין מזגן של חברה?
שלום קסלסי: 700 שקל.
שלום קסלסי: היו"ר יאיר פרץ: אם אתה יוצא היום לשוק, אתה יכול לקבל זאת גם ב-350 שקל.
שלום קסלסי: הכל תלוי בהיצע וביקוש.
שלום קסלסי: אין לנו בעיה.
ולדימיר נמירובסקי: לדעתי, אם אנו מגדירים, יש סכנה להגדיר סכום.
אורית נהיר: אנו מאשרים אותן בכפוף למה שדובר אצלנו, כשמדובר פה על סכום של 250 שקל.
אורית נהיר: והיה ונראה והמחירים משתנים- - -
ולדימיר נמירובסקי: ברגע שאנו מגדירים סכום, זה יהפוך לסכום קבוע.
ולדימיר נמירובסקי: זה לא טוב.
יאיר פרץ: אם זה סכום - הוראת שעה.
אורית נהיר: החשש של הוועדה הוא שהמחירים יקפצו, ובעצם כל החשיבה שנעשתה כאן לפתע תשתנה.
אורית נהיר: אם הדברים באמת יישארו ברדיוס של מה שדובר עליו כאן, התקנות בעצם מאושרות, כלומר בהתאם לכך אישרו את התקנות.
ולדימיר נמירובסקי: 250 שקל זה מספר שאני קיבלתי כשפשוט פניתי לאחד.
אורית נהיר: זו הצעת מחיר.
אורית נהיר: אם היא קיימת, כנראה שזה מה שיש.
ולדימיר נמירובסקי: זו הצעת מחיר, וקיבלתי זאת בכתובים.
ולדימיר נמירובסקי: לא פניתי לאף אחד אחר.
יאיר פרץ: זו הוראת שעה.
יאיר פרץ: במקביל, אני רוצה לפעול באמצעות מכתב שלי לשר האוצר, לשר הממונה על הנושא הזה, ולבדוק.
יאיר פרץ: בסך-הכל, חצי מיליארד בעשר שנים הוא לא הוצאה בתקציב המדינה.
יאיר פרץ: אפשר שהמדינה תממן זאת.
יאיר פרץ: ולדימיר נמירובסקי: המדינה יכולה לממן דברים כאלה רק באמצעות תעריף.
יאיר פרץ: באמצעות תעריף זו פגיעה ביציבות המשק, זו אינפלציה וכדו'.
יאיר פרץ: אני מעלה להצבעה את שלוש התקנות.
יאיר פרץ: מי בעד התקנות?
יאיר פרץ: ה צ ב ע ה תקנות החשמל (התקנת מובילים והתיול שבהם במתח שאינו עולה על מתח נמוך), (מיתקן חשמל ארעי באתר בניה במתח שאינו עולה על מתח נמוך), (הארקות ואמצעי הגנה בפני חישמול במתח עד 1,000 וולט) (תיקון מס' 9), התקבלו.
יאיר פרץ: התקנות מאושרות.
יאיר פרץ: על סדר-היום: הצעת חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב] (תיקון - הגדרת "מינימום תגמול"), התשס"ב-2001 - מאת חברי-הכנסת מוסי רז ואבשלום וילן.
מוסי רז: הצעת החוק פשוטה למדי.
מוסי רז: כיום, מחושב מינימום התגמול לשירות במילואים על בסיסי 45% מהשכר הממוצע במשק, קרי שכר המינימום במשק.
מוסי רז: משמעות הדבר היא, שסטודנטים, מובטלים, מקבלי שכר מינימום, מי שעובד בחלקיות משרה, מקבלים עבור שירות המילואים שלהם תגמול שווה לגובה שכר המינימום במשק.
מוסי רז: ישנה כאן בעיה, קודם כל כיון שאנו רוצים באמת שהמשרתים במילואים לא ייפגעו כלכלית וגם לא יגיעו למצב שזה מה שהם מקבלים על השירות במילואים, יש מקום להעלות להם.
מוסי רז: אבל, כיון שהתופעה נוגעת בדרך-כלל בעיקר לסטודנטים או לאנשים שיש להם בעיה עם החישוב, ותיכף אתן דוגמא אחת מסויימת, נוצרה בעיה חמורה יותר.
מוסי רז: אם, לדוגמא, סטודנט לומד באוניברסיטה ויוצא למילואים והוא מפסיד, נניח, חודש, ואחרי אותו חודש הוא בחופשה, ובדרך כלל אלה החודשים שהסטודנטים עובדים יותר והוא יכול היה להתפרנס הרבה יותר משכר המינימום, זה לא מחושב לו כך.
מוסי רז: אפשר שהוא מפסיד חודש בחינות, ואז הוא צריך בסוף השנה אולי לקחת חודש למועדי ב' ולוותר על חודש עבודה או שהוא מפסיד חודש לימודים והוא צריך בסוף השנה להשלים זאת.
מוסי רז: בכל מקרה, הפגיעה כאן קשה מאד.
מוסי רז: יש מקרים אחרים.
מוסי רז: לדוגמא: פנה אלי לא מזמן חייל שגוייס בצו-8 במבצע "חומת מגן", ובעייתו היתה פשוטה.
מוסי רז: הוא שירת בשירות סדיר, שוחרר, ולאחר כחודשיים מצא עבודה מכניסה למדי ואף מעל גובה השכר הממוצע במשק.
מוסי רז: הוא הספיק לעבוד בה חודש, וגוייס למילואים.
מוסי רז: מה היה החישוב שלו לצורך התגמול?
מוסי רז: כיון שמחשבים את 90 היום שלפני שירות המילואים, זה אפס ואפס כי יש חודשיים שהוא לא עבד והעבודה החדשה שהוא התחיל לעבוד בה ומחלקים לשלושה.
מוסי רז: הוא קיבל את שכר המינימום, על אף שהוא כבר מצא עבודה ביותר מגובה השכר הממוצע במשק.
מוסי רז: זה רק מיקבץ דוגמאות, ואפשר לתת דוגמאות מכל הסוגים.
מוסי רז: אפשר לתת דוגמא לגבי מובטלים שבדיוק איבדו את מקום עבודתם.
מוסי רז: למשל: אדם שהתפרנס בצורה מאד יפה, אבל פתאום איבד את מקום עבודתו לחודש או לחודשיים.
יאיר פרץ: החישוב נעשה שלושה חודשים רטרואקטיבית.
מוסי רז: לוקחים את התשלום בתשעים הימים שקדמו, כלומר שלושה חודשים, ועושים ממוצע.
מוסי רז: אם קרה מצב שאדם שעובד בעבודה מסודרת אפילו ויש לו שכר שהוא שכר יפה, נניח שהוא מעל השכר הממוצע - 9,000 שקל בחודש - אבל מאיזו שהיא סיבה חודשיים הוא לא עבד: אולי פוטר, אולי החליף עבודה, אולי לקח חופשה לצורך אני-לא-יודע-מה לימודים או כל דבר, והתגייס למילואים, הוא נפגע.
מוסי רז: איש לא פותר לו את הבעיה הזו.
יאיר פרץ: מה מקבל אותו אדם?
מוסי רז: אם, נניח, הוא השתכר 9,000 שקל בחודש אחד וחודשיים הוא לא עבד - ואני טיפה מפשט זאת ואעשה חישוב טיפה שונה מהחוק אבל זה יוצא אותו דבר - שלושה חודשים הוא השתכר יחד 9,000 שקל, ואז הוא יקבל 3,000 שקל כי זה מה שהוא כביכול קיבל לחודש ממוצע.
מוסי רז: אבל, זה לא משקף את האמת.
מוסי רז: אדם זה יכול היה אולי לעבוד חמש שנים קודם ולעבוד עכשיו עוד חמש שנים, ובמקרה יש לו הפסקה של חודשיים.
מוסי רז: אני גם חושב, שהמדינה צריכה, מתוך הכרה בחשיבות השירות במילואים, אפילו במקרים הלא קיצוניים האלה, אפילו במקרה פשוט שפועל תעשיה, פועל חקלאות לא משנה איפה ואפילו פקיד במשרד ממשלתי עובד ומקבל נניח את שכר המינימום במשק, עובד בצורה רציפה - אם אדם כזה יוצא לשירות מילואים, אני חושב שהמדינה צריכה לתת לו יותר משכר המינימום במשק, כי בכל זאת זו לא בדיוק עבודה רגילה; הוא הולך ומסכן את חייו.
מוסי רז: הוא נפרד ממשפחתו, מילדיו וממקום עבודתו, וצריך לתגמל אותו, אני חושב, מעבר לשכר המינימום.
מוסי רז: הצעתי לא תעזור מאומה - ויש לי הצעות אחרות שיעזרו - לחיילי מילואים שמשתכרים יותר מהשכר הממוצע במשק.
מוסי רז: היא תעזור באמת לאותם 60%-70% מחיילי המילואים שהם במצב הפחות טוב מבחינה כלכלית, ובעיקר לאלה שהם חלשים מבחינה כלכלית או שלא עובדים בכלל, אם זה בגלל שהם מובטלים או סטודנטים או שהם משתכרים שכר מינימום עצמו.
מוסי רז: אני חושב, שעלות ההצעה לא כל כך גדולה יחסית לחשיבות הדבר.
מוסי רז: אין כאן מורכבות משפטית.
יאיר פרץ: יש הצעת חוק ממשלתית דומה.
מוסי רז: אעדכן את אדוני.
מוסי רז: הנחתי את הצעת החוק הזו ב-31 בדצמבר 2001, והבאתי אותה לקריאה טרומית לפני כחודש.
מוסי רז: יומיים לפני שהבאתי אותה לקריאה טרומית, הונחה הצעת חוק שיזם חבר-הכנסת דוד מגן, יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון, בשם כל חברי הוועדה, נדמה לי, מלבד אחד.
מוסי רז: אולי אני טועה, אבל נדמה לי שזו ההצעה.
מוסי רז: הוא הניח זאת יומיים קודם, ולכן כאשר הגשתי את ההצעה שלי הוא לא ביקש שחרור מחובת הנחה והוא לא יכול היה להצמיד שלו.
מוסי רז: הסכמתי לחכות להצעתו של חבר-הכנסת דוד מגן, אך שוחחתי איתו אתמול.
מוסי רז: הוא אמר שהוא לא יוכל להגיע כי יש לו ישיבת ועדה, אבל הוא ביקש להעביר את המסר שהוא מבקש לא לעכב את ההצעה בגלל הצעתו, ואם ההצעה מוכנה לקריאה ראשונה - או שהוא יביא את שלו בהמשך או כשההצעה הזו תובא לקריאה ראשונה הוא יביא גם את הצעתו לקריאה טרומית.
יאיר פרץ: האם ההצעה שלו מקבילה להצעה?
מוסי רז: היא זהה לחלוטין.
מוסי רז: אם אינני טועה, גם אתה, אדוני, חתום עליה.
נעמי חזן: כיושבת-ראש ועדת משנה לכח-אדם בצה"ל, ברצוני לומר שקיימנו סדרת ישיבות עם רוב הנוכחים כאן בסוגיית השכר הממוצע במשק, אופן החישוב של המשכורת הקובעת - וזה עניין ה-90 יום, 30 יום וכדו', ומה שנקרא 65-90 או 75-90 ואני לא יודעת מה החישוב באופן כללי.
נעמי חזן: אלה שלוש סוגיות מרכזיות.
נעמי חזן: מאחורי זה, וזו אולי הנקודה הבסיסית, הקו המנחה אותנו בוועדת החוץ והביטחון, ואני חושבת שחייב להנחות את הכנסת, הוא שאנו במסלול מודע של תיגמול חיילי מילואים עצמם.
נעמי חזן: עשינו זאת בחוק הקיצבאות, ואנו רוצים להמשיך את המגמה הזאת גם בחקיקה.
יאיר פרץ: דרך אגב, זו גם מגמה של הממשלה.
יאיר פרץ: נעמי חזן: זו מגמה ברורה מאד.
יאיר פרץ: דרך אגב, זה הפתרון הנכון לקיצוץ האפלייתי בקיצבאות ילדים או להחזרת העניין של קיצבאות יוצאי צבא.
יאיר פרץ: אנו מאמינים, שכך צריך לעשות - שיש צורך לתגמל ישירות.
יאיר פרץ: החברה חייבת לתגמל ישירות חיילי מילואים.
יאיר פרץ: זהו העקרון המנחה.
יאיר פרץ: כשהתחלנו את הדיונים, והם עדיין נמשכים בוועדת המשנה לכח-אדם בצה"ל של וועדת החוץ, הייתי ערה לכך שיש הצעת חוק של חברי-הכנסת מוסי רז ואבשלום וילן ויש גם הצעת חוק בנושא ה-65-90 וגם היא התקבלה בקריאה טרומית.
יאיר פרץ: ועדת החוץ והביטחון כמעט במלואה הגישה הצעת חוק זהה.
יאיר פרץ: כרגיל בדברים האלה, יש בעיה עם האוצר.
יאיר פרץ: אני בעמדה, ואני מביעה פה גם את עמדת ועדת החוץ והביטחון, שאנו חייבים להמשיך בצורה עיקבית לחלוטין עם הקו הזה כי הוא הקו הנכון גם היום וגם לאורך זמן.
יאיר פרץ: אציין, שמצאתי אהדה גדולה בקרב גורמי צה"ל בנושא הזה, ארגוני המילואימניקים, פורום המג"דים והמח"טים, ולמען האמת גם בשיתוף הפעולה של גורמים שקשורים למוסד לביטוח לאומי.
יאיר פרץ: הבעיה היא בעיה כספית.
יאיר פרץ: לדעתי, התועלת בשיטה הזו גדולה בהרבה על ההפסד.
יאיר פרץ: צר לי מאד, שהנהלת הביטוח הלאומי, אני מדגישה: מטעמים תקציביים ולא מהותיים, החליטה לא לאשר את ההצעות הללו.
חזקיהו ישראל: המוסד לביטוח לאומי העביר לוועדה הציבורית.
נעמי חזן: סליחה.
נעמי חזן: ההנהלה אישרה, והוועדה הציבורית - לא.
חזקיהו ישראל: הוועדה הציבורית קיימה דיון.
נעמי חזן: לכן, אמרתי שהאהדה היתה קיימת.
יאיר פרץ: אנשי הביטוח הלאומי, קיבלנו את התיקון.
נעמי חזן: הנהלת הביטוח הלאומי אישרה, והוועדה הציבורית, למצער, לא קיבלה את המלצות ההנהלה.
חזקיהו ישראל: גם זה לא מדוייק.
נעמי חזן: זה שהחוק הזה נמצא כאן, זה אומר שזה בדרך הנכונה.
נעמי חזן: אני מודה ומתוודה, שרציתי למשוך זאת חזרה לוועדת חוץ וביטחון.
נעמי חזן: בכל מקרה, אני חושבת שצריך לאשר זאת לקריאה ראשונה.
נעמי חזן: זה חלק מדיון ציבורי רחב ונכון בסוגיות הללו.
נעמי חזן: הגורמים המקצועיים מסכימים בעקרון לצורת החשיבה הזאת.
נעמי חזן: רציתי רק לתת את הצעד הנוסף.
נעמי חזן: אמשיך לטפל בנושא הזה גם בוועדת חוץ וביטחון.
נעמי חזן: אם נוכל לפעול נכון פרלמנטרית, אז גם אולי נוכל להשיג הישגים שהתבקשו מזמן מבחינתי למען חיילי המילואים.
יאיר פרץ: תחילה, ברצוני לברך את כל אלה שעושים, חברי-כנסת מוסי רז, ועדת החוץ והביטחון, יושבת-ראש ועדת המשנה שמטפלת בזה.
יאיר פרץ: חבל מאד שעושים זאת בעוד הצעת חוק ובעוד הצעת חוק, ולא מאחדים את כל ההטבות להצעת חוק אחת בנויה ומבוססת ואז זה גם קל יותר.
מוסי רז: יש לזה סיבה, ואתה יודע למה.
מוסי רז: כי אז הממשלה תגייס את כל הקואליציה להפיל את ההצעה הגדולה.
יאיר פרץ: אני דוקא מאמץ את האימרה "תפסת מרובה - לא תפסת כלום".
יאיר פרץ: אני מציע: אם גם נאחד את הדברים האלה, נוכל באמת למצות את הדברים.
יאיר פרץ: אני שומע את האוצר מתנגד, ונשמע את המועצה הציבורית תיכף.
יאיר פרץ: בסך-הכל, הכיוון מבורך.
יאיר פרץ: בקרב חברי-הכנסת וגם בהנהלת הקואליציה, כשבאה לדיון הצעת החוק של חבר-הכנסת מוסי רז, כל הנהלת הקואליציה באמת תמכה, ואנו רואים בחיילי המילואים אנשים שעוזבים את הבית והולכים ועושים.
יאיר פרץ: מגיע להם את המינימום שבמינימום, על מנת לאפשר להם לעשות את זה ברצון בלי דאגות מיותרות.
יאיר פרץ: נשמע את המוסד לביטוח לאומי, ולאחר מכן את אנשי האוצר.
חזקיהו ישראל: אני עכשיו בכובע של יושב-ראש הוועדה הציבורית לנושא מילואים בביטוח לאומי.
חזקיהו ישראל: למרות שהוועדה הציבורית ידעה שמתקיימים מגעים בין האוצר למשרד הביטחון, היא החליטה בשיתוף עם המוסד לביטוח לאומי לקיים ישיבה.
חזקיהו ישראל: וזאת, למרות שידענו שהדברים עדיין לא בשלים ועדיין אין הסכמות בין האוצר לבין משרד הביטחון לבין הביטוח הלאומי.
חזקיהו ישראל: הישיבה התקיימה ב-9 במאי 2002 - ישיבה ראשונה בנושא הזה ביוזמת הוועדה עם המוסד לביטוח לאומי.
חזקיהו ישראל: במהלך הדיון אנשי המוסד לביטוח לאומי הביאו הצעה כוללת לתקן את כל העיוותים שקיימים בנושא.
נעמי חזן: לא בטוח שזה הכל, אבל היו כמה- - -
חזקיהו ישראל: אגיד מה הם התיקונים שהציע המוסד לביטוח לאומי, שהתחלנו לדון בהם.
חזקיהו ישראל: התיקון הראשון הוא התיקון שכרגע חבר-הכנסת מוסי רז שם - הגדלת סכום המינימום לשכר המינימום היום, השכר הממוצע במשק.
חזקיהו ישראל: התיקון השני הוא נושא חישוב ימי המילואים.
חזקיהו ישראל: היום, מחלקים ל-90.
חזקיהו ישראל: היו בוועדה שתי הצעות: אחת - לחלק ל-22, ואחת - לחלק ל-25.
חזקיהו ישראל: 66 ל-75, תלוי במספרים.
חזקיהו ישראל: הצעה שלישית - מאחר ומחשבים ב-90 יש מצבים שאנשים מסויימים באותה תקופה של ה-90 יום לא עובדים, כשאתה עושה את החישוב אתה מחלק ל-90 למרות שאין לך את העבודה.
חזקיהו ישראל: הציעו גם בנושא הזה פתרון בדמות שכר מינימום יומי או פיצוי מינימום יומי כדי שבמקרה שאדם לא עבד באותה עת לא יחברו.
חזקיהו ישראל: נניח, שהוא עבד בתוך ה-90 יום חודשיים.
חזקיהו ישראל: במקום לעשות לו 3,000 יעשו 9,000, כלומר כאילו עבד חודש באמצעות הפיצוי היומי.
חזקיהו ישראל: זה תלוי מה יהיה שיעור הפיצוי היומי עליו יוחלט.
חזקיהו ישראל: נושא רביעי נוסף שהובא - היום מחלקים רבעון, כדי לשלם לאנשים שמשלמים בחד-יומי.
חזקיהו ישראל: המוסד לביטוח לאומי הגיע למסקנה שאין צורך להמתין, והם יכולים לשלם ישירות.
חזקיהו ישראל: על זה התקבלה באותה עת כבר--
נעמי חזן: --החלטה חיובית.
חזקיהו ישראל: כן.
חזקיהו ישראל: מוסד לביטוח לאומי הביא הצעה, והיא עדיין לא מגובשת.
חזקיהו ישראל: במהלך הדיונים צפו מספר בעיות.
חזקיהו ישראל: הבעיה הראשונה היא בנושא הגדלה לשכר הממוצע, מה שמציע חבר-הכנסת רז ואחרים.
חזקיהו ישראל: המוסד לביטוח לאומי מעדיף להגדיר זאת כפיצוי ולא כשכר, כדי שזה לא ישליך על דברים אחרים.
חזקיהו ישראל: זו בעיה ונושא שיש לתת עליהם את הדעת.
חזקיהו ישראל: יש הסכמה שצריך לפצות את חיילי המילואים, והשאלה היא האם זה ייחשב כשכר או לא ייחשב כשכר אלא רק כפיצוי.
חזקיהו ישראל: יש לזה משמעות מבחינת המצב המשפטי.
יאיר פרץ: יש השלכות אחרות לגבי קיצבאות אחרות.
יאיר פרץ: הסבר קצת אלו השלכות יכולות להיות לזה.
חזקיהו ישראל: ביטוח לאומי הוא גימלת מחליפת שכר.
אורית נהיר: זה לא מחליף לגמרי.
חזקיהו ישראל: מוצע, שכמו שיש תשלום דמי ביטוח לאומי שתהיה למעשה גימלת מחליפת שכר.
חזקיהו ישראל: יש גימלאות מחליפות שכר כמו נפגעי עבודה, דמי לידה וכדו'.
חזקיהו ישראל: יש שוֹנוּת בעסק הזה בשיטה.
יאיר פרץ: כלומר, בעקרון.
חזקיהו ישראל: בגדול, למעשה, זו גימלה מחליפת שכר.
חזקיהו ישראל: אם יש מצב שעובד משתכר 4,000 שקל, נותנים לפי הכנסתו.
חזקיהו ישראל: לכן, המוסד לביטוח לאומי הציע ללכת על השכר הממוצע, אבל ההפרש בין שכרו לזה יהיה פיצוי.
חזקיהו ישראל: זו דוגמא.
נעמי חזן: אם כך, למה לא אישרתם זאת?
חזקיהו ישראל: תיכף אספר לך.
חזקיהו ישראל: נושא שני שצפה בו בעיה הוא מזוית ראיה של המעסיקים.
חזקיהו ישראל: היום, השיטה היא שהמעסיק משלם לעובד ששירת במילואים את תגמול המילואים לפי המינימום הקיים היום ובהתאם לשכרו.
חזקיהו ישראל: אם שכרו יותר גבוה מהמינימום, הוא משלם לפי שכרו.
חזקיהו ישראל: אם המינימום יעלה ל-6,790 שקל, לצורך העניין, ורמת השכר של רוב העובדים באותו עסק היא 4,000-4,500 שקל, עלתה השאלה לגבי השיטה: האם המעסיקים יצטרכו לממן מימון ביניים את התשלום, ואחר כך לקבל מביטוח לאומי?
חזקיהו ישראל: עלתה הצעה, בין היתר שלי אבל גם של קצין מילואים ראשי, שמבחינת השיטה יעבירו את הכסף למעסיקים, את ההפרש, והם יעבירו חזרה לאנשי מילואים, ואז לא תהיה איזו שהיא השהייה בין תשלום לתשלום.
חזקיהו ישראל: נושא שלישי שעלה הוא נושא העלויות.
חזקיהו ישראל: דיווחנו, שמתקיים משא ומתן בין משרד הביטחון למשרד האוצר, ויש לזה חשיבות.
חזקיהו ישראל: היום, הנושא של מילואים הוא לא ביטוח.
חזקיהו ישראל: לכן, היום, זה בא מתקציב משרד הביטחון.
חזקיהו ישראל: מתנהל משא ומתן בין משרד הביטחון לבין צה"ל לבין כל הגורמים המעורבים בנושא הזה.
חזקיהו ישראל: קיבלנו נתונים מהמוסד לביטוח לאומי על סדרי-גודל של עלויות, והוועדה ביקשה התייחסות מהירה של משרד האוצר כדי להאיץ את המשא ומתן בין הצדדים על מנת להגיע להסכמות.
חזקיהו ישראל: נכון לאתמול, מבדיקה שערכתי, עדיין אין הסכמות.
חזקיהו ישראל: לכן, הוועדה הציבורית לא יכלה להגיע עדיין לזה.
חזקיהו ישראל: הודענו, שנכנס ישיבה נוספת מתוך מגמה להאיץ את העסק הזה כדי שאנשי מילואים יקבלו את המגיע להם ברוח דברים.
חזקיהו ישראל: אבל, יש בעסק הזה מספר סוגיות ונושאים שמחייבים ליבון, והמוסד כן הביא הצעה שהיא מגובשת.
יאיר פרץ: מה אדוני מציע?
חזקיהו ישראל: הצגתי בפניכם את הבעיות.
חזקיהו ישראל: לא הוסמכתי ע"י הוועדה להציע לכם כרגע פתרון כזה או אחר.
חזקיהו ישראל: אני מציע לאפשר לוועדה ולגורמים הנוגעים בדבר עם פרק זמן נתון, שאתם תחליטו עליו, מתוך מגמה להאיץ נושא זה, כי אין ספק שחיילי המילואים לא צריכים לסבול והם צריכים לקבל פתרון לנושא הזה על כל מרכיביו.
מוסי רז: אבל, כל הדברים האלה טכניים, והם יכולים לחכות עד לאחר קריאה ראשונה.
מוסי רז: בינתיים, תמשיכו את עבודתכם.
דובר: האוצר זה לא טכני.
חזקיהו ישראל: מזוית הראיה שלנו, אין שום בעיה.
חזקיהו ישראל: אנו תמיד יכולים להתכנס כוועדה.
חזקיהו ישראל: יש לנו בוועדה נציגי משרד האוצר ונציגי משרד הביטחון, ואני מניח שהם צריכים להביא הסכמות.
חזקיהו ישראל: אני לא מדבר כאן על הליך החקיקה אם להעביר זאת לקריאה ראשונה או לא.
חזקיהו ישראל: תחליטו אתם.
חזקיהו ישראל: אני אומר לכם מה מהות הבעיות, ואתם תחליטו מה שתחליטו.
חזקיהו ישראל: אני סיימתי.
חזקיהו ישראל: אבל, פשוט מאחר ואז כאילו הוועדה הציבורית השהתה או הביטוח הלאומי, מצאתי לנכון להבהיר את הסוגיה.
יאיר פרץ: גבירתי, אני חושב שחזקיהו ישראל, כיושב-ראש הוועדה הציבורית, פרש בפנינו יריעה של מספר נושאים שמטופלים.
יאיר פרץ: ברשותך, אני מבקש לפחות שנציג מפורום המג"דים יהיה שותף בוועדה וגם חבר-הכנסת המציע, על מנת באמת לא לעשות עבודות כפולות.
יאיר פרץ: זה מה שאני הולך לעשות - להעלות זאת לקריאה ראשונה, ובמקביל אם תהיינה הסכמות עד הקריאה השניה והקריאה השלישית, אני בטוח ומשוכנע שחברי-הכנסת וגם חברי ועדת החוץ והביטחון, שאני גם מנוי על אותה הצעת חוק, נסיר את הצעת החוק שלנו ונביא באמת איזו שהיא בשורה לאנשי המילואים.
יאיר פרץ: האם מישהו מהביטוח הלאומי רוצה לדבר לפני שאני עובר לאוצר?
רועי קרת: הערה - אנו צריכים לשבת עם היועצת המשפטית לגבי תיקוני נוסח כלליים ולא לגבי מהות.
יאיר פרץ: אני מסמיך את אנשי המשרד לביטוח לאומי לשבת עם היועצת המשפטית על מנת לתקן תיקוני נוסח.
חזקיהו ישראל: אני מבקש לדבר עכשיו בכובע שלי כנציג המעסיקים ולא כיושב-ראש הוועדה, ולהביא לתשומת הלב את הבעיות שעלולות להתעורר.
חזקיהו ישראל: בזמנו, היו בעיות שרצו לשלם קיצבאות ילדים באמצעות מעסיקים, והדבר עורר בעיות ולכן זה בוטל גם בזמנו.
חזקיהו ישראל: לכן, אני מבקש - ותחליטו על זה מתי שתחליטו - ואומר שיש צורך להידרש גם לשיטה, כי המצב הוא שאינני מתאר לעצמי שהיום במצב הקשה יהיה מימון ביניים של מעסיקים כאלה ואחרים, ואינני רוצה לעשות הכללות, ושיוכלו לממן ביניים את העסק הזה.
חזקיהו ישראל: מצד אחד, לאנשי המילואים מגיע, אבל צריכים למצוא את השיטה איך לעשות זאת בצורה נאותה.
דובר: יש אפשרויות לפתרון.
יאיר פרץ: חזקיהו ישראל, ברגע שתהיה החלטה לשלם, השיטה לא תהיה בעיה.
יאיר פרץ: אני מבטיח לך, שימצאו את השיטה הכי טובה.
יאיר פרץ: עתה, משרד המשפטים.
יאיר פרץ: אין לכם הערות.
רועי רון: אני רועי רון, ואני עומד בראש תנועת מילואים.
רועי רון: דיברו פה על החוק עצמו, ואני רוצה לומר כמה מלים על התפיסה כדי שזה יישמע.
רועי רון: אני חושב, שצריך לשנות בכלל מהיסוד את התפיסה כאן במדינה.
רועי רון: שינוי תפיסה בא במקביל לשינוי סדר עדיפויות, ולכן, מבחינתנו, מבחינת אנשי המילואים, אנו לא מקבלים את הדבר שנקרא: "אין כסף, ואין תקציב".
רועי רון: יש שתי מלים שכל אחד מכיר, גם אם הוא למד כלכלה וגם אם לא, והן: סדר עדיפויות.
רועי רון: מבחינתנו, סדר עדיפויות במדינה עומד במקביל עם העקרון של זכויות תמורת חובות.
רועי רון: זה אומר, שברגע שהגענו למצב עגום בו אחוזים בודדים נושאים בעיקר נטל המילואים, אותו גרעין שממשיך להגיע, אותו גרעין שרק הנטל עליו יגבר וילך בגלל המצב הביטחוני - צריך שאף אחד לא ישלה את עצמו שהגרעין הזה מובן מאליו כי הוא לא מובן מאליו.
רועי רון: מדברים הרבה בתקשורת על "חומת מגן" ועל אחוזי התייצבות גבוהים.
רועי רון: אינני בא כרגע לסתור זאת.
רועי רון: אני בא לומר, שלצערנו, יצטרכו מאד את אנשי המילואים.
רועי רון: אנשי המילואים זה גם מה שנשחק.
רועי רון: אם לא ישקיעו במשאב האנושי, שזה אותו איש מילואים שנפגע במשפחתו, שלא רואה את האשה והילדים, שנפגע כלכלית, שנפגע בלימודים, שנפגע בעבודה, אם לא ישנו את התפיסה לתגמול משמעותי של המעטים שעדיין מגיעים - אנו עלולים למצוא את עצמנו, בסופו של דבר, עוד שנה, שנתיים או חמש שנים, במצב מאד לא טוב שאז כולם יגידו: "באמת איך זה נוצר?".
רועי רון: לפני שינוי סדר העדיפויות, לפני התגמול המשמעותי הזה, יש לפחות שני דברים מרכזיים שצריך לעשות: אחד - מה שנקרא: דבר אחד זה מה שעל סדר-היום, ואת זה כולם הסבירו ואני מקווה מאד שכולם מבינים את החשיבות, וזה העלאה של הסף המינימלי.
רועי רון: נקודה נוספת חשובה, שגם אותה הזכירו, היא שלא יעלה על הדעת שלא משלמים לאנשי מילואים עבור ימי שישי וימי שבת.
רועי רון: זו נקודה, שאני מקווה שתגיע בקרוב גם לוועדה.
רועי רון: את שני הדברים האלה צריכים לעשות מהר, אבל תמיד צריך לזכור שהמטרה המרכזית היא שינוי סדר העדיפויות ותיגמול משמעותי של המעטים שעדיין נושאים בנטל, ואסור לאף אחד מאיתנו לתפוס אותם כמובן מאליו.
אבי סייג: אני אבי סייג מפורום מג"דים ומח"טים.
אבי סייג: אני מבקש כאן מהוועדה לשתף אותנו.
יאיר פרץ: התקבלה החלטה.
אבי סייג: אני רוצה להסביר גם למה.
אבי סייג: בנושא שיטת התגמול ושיטת התשלום זה מאד חשוב.
אבי סייג: אנו היום מרגישים, שהחיילים נפגעים כתוצאה מחקיקת החוק של החד-יומי לפני שנה.
אבי סייג: חלק מהחיילים לא מקבלים את מה שמגיע להם, כי החוק חוקק לפני שהשיטה נקבעה.
אבי סייג: יש חשש, שכאן יחוקק איזה שהוא חוק לפני שהשיטה תיקבע, ושוב העובד לא יקבל את מה שמגיע לו.
אבי סייג: אולי אתן את הדוגמא הקצרה: חייל מילואים שבא לעבודה ומבצע מילואים לאחר שעות העבודה לא מקבל על תיגמול, ואתם המעסיקים מקבלים את התיגמול.
אבי סייג: השיטה, הדרך שבה עשינו זאת, לא טובה.
אבי סייג: צריך מראש לחשוב על דרך טובה יותר.
יאיר פרץ: לא בכדי ביקשתי שחבר מהפורום שלכם או מי שאתם תחליטו יהיה שותף.
יאיר פרץ: זה התקבל כהחלטה, וזו לא בקשה.
חזקיהו ישראל: אין שום בעיה.
חזקיהו ישראל: אנו מזמינים אתכם לישיבה.
יאיר פרץ: המטרה והמגמה של הוועדה הציבורית ושל חברי-הכנסת המציעים היא יותר לגבש הצעה בהסכמה, שתאפשר לתת גם מענה ולא רק שזה ישאר על הנייר או בתהליך ושהנהלת הקואליציה או שוועדת שרים לענייני חקיקה תתנגד.
יאיר פרץ: כשזה בא מלמטה עם ועדה ציבורית, כשיש הסכמה של הביטוח הלאומי, הסכמה של האוצר והסכמה של משרד הביטחון, ועם התיקונים שלכם, ההערות שלכם והערות המציעים - סביר להניח שזה דבר שיכול להיות ושגם יכול לקבל מימוש.
יאיר פרץ: לכן, אני מבקש להעביר שמות לחזקיהו ישראל.
יאיר פרץ: חזקיהו ישראל, תשתף את חברי-הכנסת המציעים.
עידו שמיר: שאלה על מהות התהליך הזה - אם האוצר משתתף בוועדה, כמו שהבנתי, ותהיה שם זכות וטו לכל אחד, צריך להגיע להחלטות בקונצנזוס.
עידו שמיר: לא ברור איך יכול להיות מקרה שהאוצר יאשר הוצאה כספית, כאשר לכאורה אין להם כסף בתקציב.
עידו שמיר: זה עניין של שינוי סדר העדיפויות.
עידו שמיר: השאלה היא האם הוועדה הזאת בסמכותה לשנות את סדר העדיפויות הלאומי.
יאיר פרץ: אני מניח שברגע שתתקבל החלטה שתהיה מוסכמת על המשרדים הרלוונטיים, האוצר ימצא לו את סדר העדיפויות מאיפה לקחת.
יאיר פרץ: תאמינו, שיש.
עידו שמיר: אנו יודעים שיש.
יאיר פרץ: לא נעשה את החיים קלים לאוצר.
ניר רייס: מכיון שאנו בוועדת העבודה והרווחה ולא בוועדת החוץ והביטחון שמכירים קצת יותר את הדברים, הייתי רוצה לסקור קצת דברים בתחום השינויים בסדרי העדיפויות בכיוון של אנשי המילואים שנעשו.
ניר רייס: אם הם חושבים שאין מקום, לא אעשה זאת.
ניר רייס: אבל, קצת אכנס לדברים שנעשו בשנה וחצי האחרונות ולסדרי-גודל מבחינת העלויות.
ניר רייס: המעבר לתשלום חד-יומי החל מהיום הראשון, שלמעשה בוצע החל ממחצית השנה שעברה והשנה היא השנה הראשונה שהוא מבוצע באופן מלא, זה תהליך בסדר-גודל שההערכה של מערכת הביטחון היא כ-130 מליון שקל בשנה.