GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ג’ודי וסרמן: אני עוברת לסעיף 9, פטורים ודרישות מופחתות: "(א) הוכיח משדר טלוויזיה להנחת דעתו של הגוף המפקח, כי ביצוע הוראה לפי חוק זה לגביו אינו אפשרי או שהוא מטיל נטל כבד מדי, רשאי הגוף המפקח להורות בהחלטה מנומקת בכתב כי, ההוראה לא תחול באופן מלא או חלקי, בין השאר לגבי ערוץ מסוים או תוכנית מסוימת.
ג’ודי וסרמן: (ב) חלה חוה על פי חוק זה ללוות תוכנית גם בכתוביות וגם בשפת סימנים, ואין אפשרות לצופים או לחלק מהם להעלים מהמסך או את בועת התרגום, יורה הגוף המפקח, על פי בקשת משדר הטלוויזיה, על פטור למשדר מהחובה של ליווי בכתוביות או מהחובה של ליווי בשפת סימנים בהתחשב, בין השאר בשיקולים המנויים בסעיף קטן (ה) ככל שהם נוגעים לעניין.
ג’ודי וסרמן: החלטת הגוף המפקח על פי סעיפים (א) ו-(ב)- (1)תהיה לתקופה שתיקבע בהחלטה ואשר לא תעלה על שלוש שנים כל פעם.
ג’ודי וסרמן: (2)תתקבל לאחר התייעצות עם הנציבות ועם הארגונים העוסקים בקידום זכויותיהם של אנשים בעלי לקות שמיעה.
ג’ודי וסרמן: (3)ניתנת לערעור בפני בית המשפט לעניינים מנהליים בידי אדם בעל לקות שמיעה, הנציבות או ארגון העוסק בקידום זכויותיהם של אנשים בעלי לקות שמיעה.
ג’ודי וסרמן: (ד)
ג’ודי וסרמן: הגוף המפקח רשאי לקבוע מקרים בהם הוראה לפי חוק זה לא תחול באופן מלא או חלקי בשל כך שביצוע ההוראה באותם מקרים אינו אפשרי או יטיל נטל כבד מדי.
ג’ודי וסרמן: (ה)לעניין סעיף זה-"נטל כבד מדי"-נטל בלתי סביר על משדר הטלוויזיה בהתחשב, בין היתר, באלה- (1)הקשיים הטכניים הכרוכים בביצוע.
ג’ודי וסרמן: עלות הביצוע (3)
ג’ודי וסרמן: הכנסות משדר הטלוויזיה וערוץ הטלוויזיה (4)קיומם של מקורות מימון חיצוניים וממלכתיים (59הפגיעה שתיגרם לציבור לקויי השמיעה כתוצאה ממתן הפטור (6)
ג’ודי וסרמן: קיום חלופות סבירות לשידורים נשוא הבקשה או ההצעה לפטור, לפי העניין.
ג’ודי וסרמן: (ח)
ג’ודי וסרמן: לעניין סעיפים קטנים (א) ו-(ד) לא יראו כנטל כבד מדי חובה על פי חוק זה שהיתה נדרשת על פי חוק הקלות לחרש, התשנ"ב-1992 ערב ביטולו".
ג’ודי וסרמן: להערה הראשונה הטיעון כי ישנם דברים שהם נטל כבד מדי ואולי בלתי סביר, אך לא בלתי אפשריים.
ג’ודי וסרמן: ההערה השנייה היא במקום האמור בסעיף 9(ה)(5) יבוא: "מידת הפגיעה שתיגרם לציבור ליקויי השמיעה כתוצאה ממתן פטור בהתחשב בין היתר, בהיקף הצפייה בערוץ או בתוכנית הנידונים".
ג’ודי וסרמן: ההערה השלישית מדברת על קביעת פטורים מפורשים בחקיקה ראשית-בנוסף למנגנונים של פטורים פרטניים ופטורים בתקנות או כחלופה למנגנונים אלה.
ג’ודי וסרמן: ההערה הרביעית, פטורים מפורשים נוספים בחוק-(א)
ג’ודי וסרמן: משדרים חדשים (ב)תקרת עלות(2% מהרווח הגולמי).
ג’ודי וסרמן: ההערה החמישית אומרת לקבוע אפשרות של מתן פטור מלא או חלקי, במקרה כדלקמן: (א)
ג’ודי וסרמן: אין אפשרות לצופים או לחלק מהם להעלים מהמסך את הכתוביות או את בועת התרגום.
ג’ודי וסרמן: (ב)
ג’ודי וסרמן: שוכנע הגוף המפקח שתיגרם עקב כך פגיעה בלתי סבירה בכלל הצופים.
דוד הרפז: זה מרוקן את הכל מתוכן.
דוד הרפז: יהיו ויכוחים האם צופים במשדר הרבה או מעט צופים.
דוד הרפז: יש אחד היכול לטעון כי תכנית הטלוויזיה "בטברנה" היא תוכן שאינו חשוב, ואחר יאמר כי התוכנית "פופוליטיקה" היא תוכן שאינו חשוב.
ג’ודי וסרמן: אתה צריך לקחת בחשבון שמדובר על שיקולים שהרשות לוקחת בחשבון בין היתר.
דן אורנשטיין: הנוסח הזה זהו נוסח שאני הצעתי בעקבות הערות שהועלו בוועדה והובאו בכתב, למרות שלא הובאו הצעות לנוסח בעניין הזה.
דן אורנשטיין: הועלתה הטענה כי ישנם ערוצים המשדרים לקהלי יעד מאוד מצומצמים, ועל כן כאשר שוקלים את העניין של נטל כבד מדי ומתן פטור, צריך לאפשר גמישות בעקבות הטענה הזו.
דן אורנשטיין: ההערה הזו יכולה למקד יותר את הגוף המפקח.
דן אורנשטיין: ההחלטה הזו ניתנת לביקורת.
דן אורנשטיין: גם בהקשר לפטור הפרטני וגם בהקשר לפטור הכללי, צריך להתייעץ עם הנציבות ועם הארגונים השונים.
שמואל חיימוביץ: אני מבקש לומר כי במידה ויוחלט לאמץ סעיף כזה, אני מציע כי יקבע בחוק מהם אחוזי הצפייה הסבירים למתן פטור.
שמואל חיימוביץ: לצורך זה אנו מבקשים לקבל נתונים כדי לקבוע את הפרמטרים הנכונים.
ג’ודי וסרמן: ההערה השלישית נוגעת למנגנוני הפטורים.
ג’ודי וסרמן: בסעיפים קטנים (א) ו-(ב) ישנם פטורים פרטניים למקרים פרטניים.
ג’ודי וסרמן: בסעיף קטן (ד) ישנם פטורים כלליים שייקבעו בתקנות.
ג’ודי וסרמן: ההערה אומרת כי יש לקבוע פטורים מפורשים בחקיקה הראשית בנוסף למנגנונים הללו, או כחלופה למנגנונים הללו.
מרדכי משעני: זה לא בא בחשבון.
מרדכי משעני: אנו מסמיכים את השר לקבוע פטורים בתקנות.
דוד הרפז: אנו רחוקים מאוד מלהיות מאושרים מן הסעיף הזה, אך הרבה יותר בעייתי זו המהות, המנגנון של הגוף המפקח.
דוד הרפז: הגוף המפקח זו הרשות השנייה ומועצת הכבלים, כל אותם גופים אותם ביקר מבקר המדינה.
דוד הרפז: אנו מבקשים שאם יתקבל מנגנון כזה, הרשות הפוטרת תהיה רשות אחרת.
דוד הרפז: אנו נגיש הצעה מופרשת על כך לאחר הקריאה הראשונה.
ג’ודי וסרמן: אני עוברת להערה הרביעית.
ג’ודי וסרמן: ההצעה היא שלגבי משדרים חדשים, למשך תקופה של שנתיים או ארבע שנים, דרישות החוק לא יחולו לגביהם.
ג’ודי וסרמן: הדרישה השנייה היא שהעלות המקסימלית תהיה לא יותר מאחוז מסוים, 2% מהרווח הגולמי.
צח גרניט: גם בארצות הברית מקובלת תקופת התארגנות של ארבע שנים.
צח גרניט: עבודה של בניית לוח תוכניות, בנייה של הרגלי צפייה היא עבודה איטית אשר לוקחת הרבה מאוד זמן.
צח גרניט: אני חושב כי כאשר מטילים חובות על גופים מסוימים צריך לקבוע גבול שיקבע כמה סכום אותו גוף יכול לשאת.
צח גרניט: לסכום שיוקצה לעניין צריך להיות איזשהו קשר להכנסות של הגוף וליכולות שלו.
צח גרניט: ניתן לומר כי המדינה תיטול את החלק של יתרת הסכום.
אורי שנער: הנושא הזה מוסדר בחוק במתכונת הנוכחית.
אורי שנער: יש סעיף שלם המדבר על עלויות.
אורי שנער: זהו סעיף גמיש.
אורי שנער: אני מסכים שיכנס כשיקול המצב של משדרים חדשי.
דוד הרפז: ברגע שההקלה חלה עליהם היא חלה עליהם מאותם שיעורים ששאר המשדרים חייבים בהם ולא מהתחלה.
דוד הרפז: אם משדרים אחרים הגיעו כבר ל75%-, גם הם יהיו מסוגלים.
אורי שנער: אני רוצה לספר כי ערוץ 10 התחייב במכרז לשדר 50% שידורים מתורגמים מיום התחלת השידורים.
יאיר פרץ: סביר להניח כי משדר חדש מכין תשתית חדשה הלוקחת זמן להכינה.
יאיר פרץ: אני חושב כי צריך לבוא לקראת המשדרים החדשים ולהגבילם בזמן ארוך יותר, של שנתיים לדוגמא.
ג’ודי וסרמן: הוחלט על פטור מפורש למשדר חדש במשך שנתיים.
דוד הרפז: ערוץ החדשות יהיה חייב כמו היום לשדר לפחות 25% משדרים מתורגמים.
יאיר פרץ: את זה הם יהיו חייבים לעשות, כיוון שכך החוק קבע.
ג’ודי וסרמן: לא ניתן לתת פטור ברף נמוך יותר מאשר קיים היום בחוק הקלות לחרש.
ג’ודי וסרמן: כאן אנו קובעים פטור מפורש למשדרים חדשים.
דן אורנשטיין: אני חייב לציין כי הגוף המפקח יוכל לבדוק את המקרים הראויים.
דן אורנשטיין: לפי הנוסח הקיים יש לו את האפשרות לקבוע את הפטור למשדרים חדשים בתקנות.
דן אורנשטיין: בשל כך ראוי לשקול האם אנו רוצים לעשות זאת כבר עכשיו בחקיקה ראשית.
דן אורנשטיין: אם רוצים בחקיקה ראשית לקבוע פטור למשדרים חדשים למשך שנתיים, ניתן לבחור בשתי אופציות.
דן אורנשטיין: האופציה הראשונה היא לומר כי הם יהיו מחויבים כמו היום לפי חוק הקלות החרש, והאופציה השנייה היא לומר כי הם לא יחויבו בכלל למשך שנתיים.
דן אורנשטיין: לגבי הפטור השני שהוצע כאן, תקרת עלות, יש להביא בחשבון כי הנושא הזה הוצע בטיוטות קודמות, כאשר התקבלו הערות מגופים משדרים שאמרו כי הקריטריון הזה הוא קריטריון מאוד שרירותי ועל כן לא כדאי לקבוע אותו כדבר נוקשה בחקיקה ראשית.
דן אורנשטיין: בהקשרים אחרים של נגישות כאשר אנו הצענו תקרות כאלה נוקשות, התגובה של משרד האוצר היתה, כי זה לא דבר שניתן לקבוע באופן שרירותי.
יאיר פרץ: אנו מחליטים להעניק פטור מלא למשדרים חדשים, להוציא את החובה ל25%- משדרים מתורגמים שמחייב החוק הישן.
ג’ודי וסרמן: אדוני היו"ר, אני מבינה כי הערה בעניין תקרת העלות נדחתה.
יניר פלג: אין שום שיקול צודק שניתן להסתמך עליו במקרה בו יש גם תרגומים וגם בועת תרגום.
ג’ודי וסרמן: זה כבר קיים.
ג’ודי וסרמן: ישנם שיקולים לכך.
ג’ודי וסרמן: הערה הזו נדחית.
ג’ודי וסרמן: לסעיף 10 אין הערות, ועל כן כדאי לאשר אתו כמו שהוא.
ג’ודי וסרמן: אני עוברת לסעיפים 11-15, אלו סעיפים שעניינם סנקציות שיחולו בגין הפרת החוק.
ג’ודי וסרמן: סעיף 11, עוולה אזרחית: "מעשה או מחדל בניגוד להוראה על פי חוק זה הם עוולה אזרחית, והוראת פקדון הנזיקין(נוסח חדש) יחולו עליהם, בכפוף להוראות סעיף זה".
ג’ודי וסרמן: סעיף 12, תרופות: "(א) בית משפט רשאי לפסוק לאדם בעל לקות שמיעה בשל הפרת הוראה לפי חוק זה פיצוי שלא יעלה על 100,000 שקלים חדשים בלא הוכחת נזק.
ג’ודי וסרמן: (ב) (1) הסכום האמור בסעיף קטן(א) יעודכן ב16- בכל חודש בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי.
ג’ודי וסרמן: (2) לעניין סעיף קטן זה- "מדד"-מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
ג’ודי וסרמן: "המדד החדש"-מדד החודש שקדם לחודש העדכון "מדד הבסיסי"-מדד חודש".
ג’ודי וסרמן: סעיף 13, זכות התביעה: "תובענות בשל הפרת הוראה לפי חוק זה יכול שיוגש בידי- (1)
ג’ודי וסרמן: מי שרואה עצמו נפגע מהפרה כאמור; (2)
ג’ודי וסרמן: הנציבות או ארגון העוסק בקידום זכויותיהם של אנשים בעלי לקות שמיעה.
ג’ודי וסרמן: סעיף 14, זכות התערבות בתובענות: "בתובענות בשל הפרת הוראה לפי חוק זה רשאי בית המשפט לתת לנציבות ולארגון העוסק בקידום זכויותיהם של אנשים בעלי לקות שמיעה להשמיע את דברם, בדרך שיורה".
ג’ודי וסרמן: סעיף 15, תובענות יצוגיות: "(א)
ג’ודי וסרמן: אדם בעל לקות שמיעה, ארגון העוסק בקידום זכויותיהם של אנשים בעלי לקות שמיעה או הנציבות, רשאים לתבוע בשם קבוצת אנשים בעלי לקות שמיעה, בשל הפרת הוראה לפי חוק זה ונגד כל נתבע שהם רשאים לתבוע (להלן-תובענה ייצוגית).
ג’ודי וסרמן: על תובענה ייצוגית לפי פרק זה יחולו הוראות פרק ו'1 לחוק הגנת הצרכן, התשמ"א 1981, בשינויים המחייבים".
ג’ודי וסרמן: התקבלו מספר לא קטן של הערות כפי שמופיעים לפניכם.
ג’ודי וסרמן: סעיף 12 קובע כי בית המשפט רשאי לפסוק פיצוי בסך 100,000 שקלים בלי הוכחת נזק.
ג’ודי וסרמן: עצם זה שאתו אדם יוכיח כי אירע האירוע שבו לא התקיימו הוראות החוק, יזכה אותו בפיצוי.
ג’ודי וסרמן: ההערה של קשת, ערוץ 10 ועוד ערוצים, אומרת כי מדובר בפיצוי גבוה מאוד ובלתי מוצדק, ובלתי סופי, כיוון שכל אדם יוכל להגיש בכל נקודת זמן תביעה ללא הוכחת נזק, ויוכל לקבל פיצוי ללא הגבלה.
ג’ודי וסרמן: ההצעה של מרבית המשדרים היא למחוק את הסעיף הזה.
שמואל חיימוביץ: ההצעה שלנו היא לתת סמכות לגוף המפקח להעניש.
ג’ודי וסרמן: אני מבינה כי הוועדה החליטה לבטל את הסעיף הנוגע לעניין הפיצויים ללא הוכחת נזק.
ג’ודי וסרמן: ההצעה של ערוץ 10 היא לבטל סעיף 13.
צח גרניט: אנו ביקשנו לבטל את העניין של נציבות או ארגון.
צח גרניט: מי שנפגע יכול להגיש תביעה מבחינתנו.
דוד הרפז: אנו מדברים על אוכלוסייה חלשה מאוד אשר איננה יכולה להיאבק על זכויותיה, ועל כן ישנו מקום לארגון מייצג.
ג’ודי וסרמן: לגבי סעיף 14 הזה הערות.
ג’ודי וסרמן: ערוץ 10 מבקש למחוק את סעיף 15.
אהרון עיני: יש התנגדות לכך מצד אגודת החרשים.
זהר קדמון: המכסה של הכתוביות היא מכסה מאוד דומה למכסות אחרות שחלות עלינו על פי חוק הרשות השנייה, כמו תרגום לשפה הרוסית ותרגום לשפה הערבית.
זהר קדמון: הפרה של אף אחד מהסעיפים האלה, אינה מקנה זכות לתובנה ייצוגית.
זהר קדמון: הרשות השנייה מפקחת עלינו, ואם אנו לא עומדים במכסות, אנו נקנסים.
זהר קדמון: ערוץ 2 מתפרנס ממכירת זמן אויר לפרסום.
זהר קדמון: כאשר הרשות השנייה רוצה להעניש אותנו על הפרתה של כל הוראה, היא גורעת מסך זמן הפרסום שלנו.
זהר קדמון: אתם מוזמנים לבחון את דו"ח הרשות השנייה, ולראות כמה סנקציות כאלה מבוצעות.
צח גרניט: צריך לזכור, כי ההצעה הזו חושפת את הגופים המשדרים לשני סוגים שונים של הליכים.
צח גרניט: הם מצד אחד יכולים להיענש על ידי הרשות השנייה שתטיל עליהם קנסות, אך במקביל הם יכולים למצוא את עצמם גם בהליך אזרחי.
צח גרניט: אין שום מקום במשפט הישראלי שבו מענישים פעמיים על אותו דבר.
צח גרניט: אנו לא מדברים על עבירה פלילית, אלא על הליך אזרחי נורמלי.
יאיר פרץ: הפגיעה בכיס היא עדיפה על התמודדות בבית המשפט בו רוב הסיכויים כי הם ייצאו מנצחים.
יאיר פרץ: אני שומע כי על ידי הרשות השנייה מופעל מנגנון ברור.
דוד הרפז: רשות השידור והמועצה לשידורי כבלם ולווין ומשרד התקשורת, לא הקפידו על קיום דרישות חוק הקלות לחרש, ועל כן אני חושב כי צריכה להיות סנקציה קבועה בחוק הזה.
דן אורנשטיין: מטיבם של הליכי חקיקה הוא שמה שמתגבש קודם לכן, זו הנורמה.
דן אורנשטיין: הסעיפים שמופיעים כאן לגבי סנקציות, לפחות בחלקם, הם אינם מעובדים מבחינה משפטית.
דן אורנשטיין: אני מציע לוועדה לקבוע כי כולם יתאגדו סביב עקרון שאומר כי לחוק המוצע צריכים להיות מנגנוני אכיפה וסנקציות אפקטיביים.
דן אורנשטיין: סוג הסנקציות דורש בחינה ועיבוד.
דן אורנשטיין: אני חושב כי בלתי נסבל להשאיר סעיף בלתי מוגבל לגבי פיצויים לנוכח נזק, מהטעמים שנאמרו כאן קודם.
דן אורנשטיין: אני חייב לציין, כי בדיונים אחרים לגבי פרק הנגישות, מולאו הצעות יותר סבירות שגם לגביהן איני יכול לומר כי משרד המשפטים תומך בהם, אך הם מכילים הגבלה לגבי הסכום שאפשר לקבוע לפיצויים להוכחת נזק.
דן אורנשטיין: בשל כך אני מציע לוועדה למחוק את הנושא של הפיצויים להוכחת נזק מהנוסח הכחול, אך להיות פתוחה לדון בכל מנגנון אפשרי אפקטיבי.
דן אורנשטיין: לגבי התובנה הייצוגית, הרעיון הוא זהה.
דן אורנשטיין: צריך למחוק את העיקרון הזה מהנוסח הכחול, אך אני מציע כי תהיה אפשרות לאחר הקריאה הראשונה לדון בנושא.
דן אורנשטיין: אני חושב כי הנוסח הכחול כן סובל אפשרות להגיש תובנה אזרחית.
דן אורנשטיין: הדבר מאוד מקובל בהסדרים של נגישות.
דן אורנשטיין: אני חושב כי עלינו ללמוד את הסנקציות הקיימות לפי חוקי התקשורת.
דן אורנשטיין: הטענה הנשמעת פה היא כי אם זה לא יעלה עכשיו, ישנה סכנה שיטענו נושא חדש.
דן אורנשטיין: מהניסיון שלי בחקיקה, אני אומר כי נושא חדש הוא כל דבר שוועדת הכנסת מכירה כנושא חדש.
דן אורנשטיין: אני לא חושב כי זה מקובל בהליכי החקיקה בכנסת לטעון שסנקציות הן נושא חדש.
דן אורנשטיין: אנו צריכים לבחון האם המנגנונים הקיימים הם אפקטיביים.
דן אורנשטיין: במידה והם אפקטיביים ניתן לשכפל אותם, אך במידה והם אינם אפקטיביים, ניתן לחשוב על משהו אחר.
יאיר פרץ: אני מקבל את מנגנוני האכיפה הקיימים.
יאיר פרץ: במידה ויגיע לידי הוועדה פתרון חדש שיהיה יותר ריאלי, אני אהיה מוכן לדון בו.
שמואל חיימוביץ: הביעה המרכזית היא עם רשות השידור שמפקחת על עצמה, ועל כן היא לא תטיל על עצמה סנקציות.
יאיר פרץ: את הבעיה הזו אנו נפתור.
ג’ודי וסרמן: אני מבינה מאדוני, כי הוועדה מאשרת את המנגנונים הקיימים, כחומר הטלת סנקציות בדרך של נטילת זמני פרסום.
ג’ודי וסרמן: יחד עם זאת אין לנו הצעה קונקרטית בעניין הזה, ועל כן בשלב הזה לא ניתן לאשר את זה, כיוון שלא ברור על איזו עבירה מדובר ואיזה זמן פרסום ישלל.
ג’ודי וסרמן: בשל כך אני מציעה לאדוני לאשר ברמת העיקרון את הטלת הסנקציה הזו, והפרטים לגיבוש הרעיון יגובשו בין הקריאה השנייה לשלישית.
ג’ודי וסרמן: אני רוצה לסכם את הסעיפים הנוגעים לסנקציות.
ג’ודי וסרמן: סעיף 12, נמחק, סעיף 15 נמחק, אם אפשרות לחזור ולדון בכך, הנושא של נטילת זמן פרסום יידון לפני הקריאה השנייה והשלישית.
ג’ודי וסרמן: הבקשה למחוק את סעיף 13 נשללה, ועל כן הסעיף נשאר בינתיים.
ג’ודי וסרמן: כך גם לגבי סעיף 11 וסעיף 14.
ג’ודי וסרמן: אני עוברת לסעיף 16,ביצוע ותקנות: "(א)
ג’ודי וסרמן: הגופים המפקחים, כל אחד בתחום סמכותו, אחראים על ביצוע הוראות חוק זה והם רשאים להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו.
ג’ודי וסרמן: תקנות לפי חוק זה יותקנו בהתייעצות עם הנציבות ועם הארגונים העוסקים בקידום זכויותיהם של אנשים בעלי לקות שמיעה ויוגשו לאישו ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.
עמרי קאופמן: אני מציע להוסיף לגורמים איתם מתייעצים גם את הפורומים שרצו להביע את ההסתייגויות.
עמרי קאופמן: אני לא רואה כי ארגוני המשדרים מוזכרים כאן.
ג’ודי וסרמן: בהגדרה של הגוף המפקח מצוינים שמות הגופים המפקחים.
דן אורנשטיין: הגופים המפקחים עושים את זה כבר היום.
ג’ודי וסרמן: זה ברור כי הגוף המפקח בא בדברים עם הגוף עליו הוא מפקח.
ג’ודי וסרמן: אנו נוסיף בעניין חובת התייעצות גם את הגופים המשדרים.
ג’ודי וסרמן: אני עוברת לסעיף 18: "תחילתו של חוק זה בתום 6 חודשים מיום פרסומו".
ג’ודי וסרמן: אני מבקשת מהוועדה בשלב הזה לקבוע כי תחילתו של חוק זה יישאר ריק מבחינת המועד, ולציין כי הנושא יידון בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.
ג’ודי וסרמן: מאוד יכול להיות שסעיף התחילה יהיה מדורג לעניין הוראות שונות שחלקן תחלנה באופן מיידי ואחרות בתקופה מאוחרת יותר ישנן שלוש הערות כלליות.
ג’ודי וסרמן: ההערה לעניין מכסות שידור הועלתה לגבי סעיפים 3 ו4-, כתוביות המשודרות בשידור חי ובתוכניות מוקלטות, ושאלה האם השיעורים המנוקבים כאן הן יהיו ממכסות שבועיות, חודשיות, רבעוניות, שנתיות או חצי-שנתיות.
חיימון גולדברג: אני לא מבין מדוע זה משנה.
חיימון גולדברג: החלוקה המתבקשת עבור הצופה היא שנתית.
חיימון גולדברג: לא יעלה על הדעת כי ביום אחד אנו נשדר תוכנית עם תרגום ובשבוע שלאחר מכן נשדר את אתה התוכנית ללא תרגום.
חיימון גולדברג: לא יעלה על הדעת כי לקראת הקיץ אנו נתרגם את הכל, ולקראת החורף לא נתרגם כלום.
חיימון גולדברג: גם שאר המחויבויות שלנו לרשות הן מחויבויות שנתיות.
זבולון גורני: המטרה היא להרחיק אותנו מהגשת הסנקציות.
זבולון גורני: רק בסוף השנה אנו נוכל להגיש סנקציות נגד אותו משדר שלא עמד במכסות.
זבולון גורני: אני חושב כי אם החלוקה לא תהייה שבועית, היא חייבת להיות לפחות חודשית.
דורון אבני: העמדה שלנו היא שהמכסה צריכה להיות חודשית.
יאיר פרץ: ההצעה שלי היא שהחלוקה תהיה בהתאם לרבעון.
דן אורנשטיין: אם הוועדה נוטה לקבל את ההצעה של חלוקה לפי רבעון, כיוון שמה שנטען פה הוא שיש גיוון רב בשוק הזה, וצריך לאפשר גמישות.
דן אורנשטיין: בשל כך ההצעה שלי היא לקבוע ברירת מחדל אם אפשרות לגוף המפקח בהתחשב בצרכים של הגוף המשדר, לקבוע תקופה אחרת.
אהרון עיני: נתקבלה החלטה של הרשות השנייה לעשות את זה חודשית, ועל כן כדאי שזה מה שייעשה.
יאיר פרץ: אני מציע כי שנה אחת אנו נפעל לפי בסיס רבעוני, ולאחר מכן נראה כיצד יתפתחו הדברים.
חיימון גולדברג: אני טוען כי אני מכין לוח משדרים שאני צריך להגיש אותו שנה מראש או חצי שנה מראש, ועל כן אני מציע להתפשר ולהגיע בשלב הראשון לפחות לחלוקה של חצי שנתי.
ג’ודי וסרמן: אני מסכמת, כי אושרה ההצעה של חלוקה חצי שנתית, אם אפשרות לגמישות ושינוי.
ג’ודי וסרמן: אני עוברת להערה השנייה הנוגעת להכנת התשתיות הטכנולוגיות לכתוביות סמויות.
ג’ודי וסרמן: מדובר על פגיעה גדולה באיכות המסך שתיגרם בשל אי היכולת בשלב הראשוני, לפני המעבר לפלטפורמה הדיגיטלית, להעלים את הכתוביות או את התרגום לשפת סימנים מהמסך.
ג’ודי וסרמן: לעניין הצורך להחיל את החובה לא רק על הגוף המשדר, אלא גם על הגוף המפקח, מתברר כי ככל שזה מתייחס לרשות השנייה בנוסף על הזכיינים והמשדרים, יש להטיל את החיוב של הכנת התשתית גם על הרשות השנייה.
דורון אבני: אחת מזכייני ערוצי הרשות השנייה, קשת, ציין כי יש לחייב בחובת הכנת התשתית את הרשות השנייה במימון הזכיינים.
דורון אבני: לקראת הקריאה השנייה והשלישית אני אכין התייחסות הנדסית מפורשת של אנשי הנדסה שלנו.
דורון אבני: לפי מיטב ידיעתי, החובה מבחינת הכנת התשתית היא על כל זכיין וזכיין בחדר השידור שלו.
דורון אבני: מה שמתבצע למעשה הוא שכל זכיין מעביר פס הכולל את אותו תרגום דיגיטלי.
דורון אבני: הציוד הוא של הזכיינים.
דורון אבני: אין ציוד של הרשות השנייה, אך אני אבדוק את הנושא באופן מדויק יותר לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
צח גרניט: אצלנו חדר השידור הוא דיגיטלי.
צח גרניט: אנו כבר מסוגלים לעשות את זה, אך לרשות השנייה אין עדיין את המחשוב המסוגל לבצע את זה.
צח גרניט: חברת YES כבר ערוכה לבצע את זה, אך בשאר חברות הכבלים עדיין לא מסוגלים לבצע את זה, וזו גם אחת הסיבות לכך שברשות השנייה עוד לא בצעו זאת.
ניר גרשון: עולה חשש מהנוסח הזה, כי הטלת חובה כזו תשתמע כחובה כללית על כל המשדרים לעבור לשידור דיגיטלי.
ניר גרשון: המעבר לשידור דיגיטלי אשר יאפשר את הצגת הכתוביות, יפגע בציבור מיעוט היכולת שלא יהיה לו כסף לקנות את המכשיר הזה.
יאיר פרץ: סוגיות כאלה יידונו בוועדת הפטור.
ג’ודי וסרמן: עד שיובהר לחלוטין כי הרשות השנייה לא צריכה לעשות זאת בנוסף למשדרים, אני מציעה כי לא תשמע בעניין הזה טענה של נושא חדש, למרות שזה לא יוכנס בשלב הזה.
ג’ודי וסרמן: ישנה בקשה של חלק מהמשדרים כי התחילה של החוק תהיה רק כאשר יהיה מפורש שהפלטפורמה הדיגיטלית נכנסה לתוקף.
ג’ודי וסרמן: אנו שמענו מרשת, כי עד סוף השנה 80% מבתי האב יהיו בעלי ממירים דיגיטליים.
ג’ודי וסרמן: השאלה היא אם תיקבע התייחסות מפורשת בחוק שתחילתם של החובות יהיו רק כאשר תהיינה פלטפורמות דיגיטליות, או אם אנו ננקוב במועדים כפי שייקבע על ידי הוועדה בעניין הזה.
יאיר פרץ: זו סוגייה מורכבת, אך אני חושב כי זו לא עילה מספקת כדי לא להכניס את החוק לתוקפו.
יאיר פרץ: מאחר ושתי הסוגיות שנידונו כאן הן מורכבות, אני מציע כי עד לקריאה שנייה ושלישית נדון שוב בנושאים האלה.
יאיר פרץ: הנכונות של כל הרשתות היא ליישם את החוק.
ג’ודי וסרמן: ההערה הכללית האחרונה שנשמעה, היא שיש כאן פגיעה בזכות הקניין, יש הטלת חובות על גופים פרטיים במהלך תקופת הזיכיון ויש חוסר מדתיות, כיוון שמטילים על גופים פרטיים במקום על המדינה עצמה, חובות.
ג’ודי וסרמן: אני חייבת לקרוא בפני הוועדה את פסקת ההגבלה של חוק יסוד כבוד האדם וחירותו.
ג’ודי וסרמן: נאמר כי המחוקק חייב לשקול כי אין פוגעים בזכויות יסוד לפי חוק זה, אלא בחוק ההולם את ערכיה של מדינת ישראל.
ג’ודי וסרמן: הוועדה צריכה לשקול האם זהו חוק ההולם את ערכיה של מדינת ישראל.
ג’ודי וסרמן: האם מדובר בתכלית ראויה, במידה אשר איננה עולה על הנדרש.
ג’ודי וסרמן: כל האיזונים הללו נשמעו במהלך החקיקה, והמחוקק צריך לתת את ליבו שזה ייקבע במידה ראויה שאיננה עולה על הנדרש ואיננה מטילה נטל כבד מידי ובמידה ראויה.
יאיר פרץ: אני חושב כי אפשרנו לגורמים השונים, הגופים המשדרים, ארגון החרשים ולמציעים להתבטא.
מרדכי משעני: אני חושב כי אנו עוברים היום שלב, שלאחריו השלבים הבאים יהיו קלים יותר מבחינת הדו שיח שיהיה לנו עם הגופים המשדרים.
מרדכי משעני: אני רוצה להודות למי שעשה את החוק הזה, דן אורנשטיין, מר חיימוביץ, ג'ודי היועצת המשפטית שעשתה עבודה נפלאה בריכוז הערות, לחה"כ אילן גילאון, לשירלי מנהלת הוועדה, ליו"ר, לארגוני החרשים וכבדי השמיעה וכן לנציגי רשויות השידור.
ג’ודי וסרמן: אני מבקשת לקבל ממשרד התקשורת, משרד האוצר או הרשות הראשונה, הערכה תקציבית בדבר עלות החוק מתקציב המדינה.
ג’ודי וסרמן: אני מבקשת כי זה יועבר לוועדה תוך עשרה ימים.
צח גרניט: אנו לא התייחסנו לנושא החוקתי בדיון היום.
דן אורנשטיין: אני התייחסתי לנושא החוקתי.
דן אורנשטיין: אני הקדשתי לכך תשומת לב רבה.
דן אורנשטיין: אנו עברנו על כל ההערות שהתקבלו ודנו בהן בכובד ראש.
חיימון גולדברג: אני מאוד שמח כי החוק הזה מתקדם.
חיימון גולדברג: אנו באמת רוצים כי החוק הזה יתקדם.
חיימון גולדברג: רוב הדרישות שלנו אני מניח כי יבואו לידי דיון, ואנו מבינים מדוע שאר הדרישות שלנו לא התקבלו.
חיימון גולדברג: בשם זכייני ערוץ 2, אני רוצה לומר כי אנו שמחים כי החוק הזה מתקדם הלאה.
יאיר פרץ: אני רוצה להצטרף לברכות, ולהודות למשרד המשפטים, לגופים השונים, אגודת החרשים, ליועצת המשפטית, למנהלת הוועדה וכמובן לנציבות.
יאיר פרץ: אני מעוניין כי כעת נצביע על החוק.
יאיר פרץ: ה צ ב ע ה בעד: 3 נגד: 0 נמנעים: אין תודה רבה, הישיבה נעולה.
אברהם הירשזון: בדיון הקודם החלטנו לעכב את הצעת החוק בחודש, בכדי לאפשר למשרד הביטחון להגיש הצעה משלו.
אברהם הירשזון: כיוון שלא נעשה כך, אני מציע שנקדם את החוק ונעלה אותו להצבעה במליאה.
ג’ודי וסרמן: נציגי משרד הביטחון התבקשו להביא הצעה חלופית לוועדה, אך לא עשו זאת.
ג’ודי וסרמן: אנו לא שמענו מהם כלל עד לפני דקה.
יאיר פרץ: האם נציגי משרד הביטחון מעונינים להגיב על הטענה שנאמרה כאן?
אפרים רובין: שר הביטחון מינה ועדה לבדיקת העניין בראשותו של האלוף במילואים יהורם יאיר.
אפרים רובין: בוועדה הזו השתתפו תא"ל ערן דולב, קרפ"ר, רון לוי שהיה פסיכולוג ראשי של הצבא, פנחס נחמני וד"ר יובל נריה.
אפרים רובין: הוועדה הזו בדקה את הנושא הכולל של פדויי השבי, כאשר המטרה היתה להציע פתרון למצבם של פדויי השבי.
אפרים רובין: לאחר שהוועדה קיימה התייעצות עם פדויי השבי, עמותת "ערים בלילה", גורמי אגף השיקום וגורמים התקציביים במשרד, היא הגישה למפכ"ל דו"ח המלצות אשר מתייחס לכל פדויי השבי.
אפרים רובין: המטרה של ההמלצות היתה לתת לכולם במסגרת אכ"א, תנאים שישנם היום לפי הוראות מטכ"ל, כאשר יינתן מעמד ייחודי לפדויי השבי.
אפרים רובין: דובר על הענקת פיצוי כספי של 250 אלף שקל, אשר ישולמו בתשלומים של 1,650 שקל בחודש, צמודים למדד למשך כך תקופת חייהם של הזכאים הללו, עד לסכום מצטבר של 250 אלף שקל.
יאיר פרץ: מה קורה כאשר אדם הולך לעולמו לפני שהספיק לקבל את כל הסכום?
אפריים רובין: הוא מקבל תשלום רק במהלך חייו.
אפריים רובין: התשלום לפדוי שבי הוא עקב היותו פדוי שבי, גם אם אינו נכה צה"ל.
יאיר פרץ: האם אלמנתו או ילדיו יוכלו להמשיך ולקבל את הסכום הנותר?
אפרים רובין: לא.
אפרים רובין: מנכ"ל משרד הביטחון קיבל את המלצות הוועדה כלשונן ובמלואן, אך הוסיף תיקון טכני שקובע כי הסכום יהיה צמוד למדד.
ג’ודי וסרמן: אנו קיבלנו בזה הרגע את ההמלצות הללו, אך לא קיבלנו הצעת חוק חלופית, כפי שדרשנו.
אברהם הירשזון: אני רוחש כבוד רב למשרד הביטחון, אך אני חושב כי גם הוא צריך לרחוש כבוד רב לכנסת.
אברהם הירשזון: בדיון הקודם בנושא הזה, שנערך בהשתתפות נציגי משרד הביטחון, הוחלט לעכב את ההצעה לחודש ימים, כדי לתת למשרד הביטחון את האפשרות לבוא לוועדה עם נוסח חלופי להצעת החוק כדי שאנו נחליט אם לקדם את הנוסח הקיים או לקבל את הנוסח החלופי שלהם.
אברהם הירשזון: הבוקר אני קיבלתי מסמך מגורם חיצוני למשרד הביטחון, אשר אומר כי ישנה הצעה של משרד הביטחון.
אברהם הירשזון: על פניו אני יכול לומר כי ההצעה הזו לא נראית לי, אך בכל אופן אני רוצה לחשוב עליה ולדון עליה.
אברהם הירשזון: בשל כך אני מציע כי ניגש עם הצעת החוק המקורית למליאה לקראת קריאה ראשונה, כאשר בין הקריאה הראשונה לקריאה השלישית, נוכל לדון בכל יתר הנושאים הנוגעים לעניין.
אברהם הירשזון: אם משרד הביטחון היה מתייחס אלינו ברצינות, הוא היה שולח לנו את ההצעה זמן רב לפני הישיבה היום כדי שנוכל לחשוב ולדון עליה.
אפרים רובין: אני חייב לציין כי כאשר נתקבלו המלצות הוועדה, זימן המנכ"ל את חברי הוועדה ואת חברי עמותת "ערים בלילה" והציג בפניהם את ההצעה של משרד הביטחון.
יאיר פרץ: מתי הונחו ההמלצות על שולחנו של המנכ"ל?
אפרים רובין: ב14.05.2002-, כאשר הדיון עם עמותת ערים בלילה נערך ב12.07.2002-.
אפרים רובין: באותה פגישה המנכ"ל ביקש את התייחסותה של עמותת "ערים בליה".
אפרים רובין: אנו טרם קיבלנו את התייחסותם.
יגאל כוחלני: בדיון בלשכתו של המנכ"ל, המנכ"ל פנה אלינו בצורה לא יפה כלל, ואפילו ניסה מעט לאיים עלינו כדי שאנו לא נעשה הפגנות, ושכדי שאנו נבין כי כדאי לנו לקבל את ההצעה שהוא נתן לנו.
יגאל כוחלני: באותו דיון הוא אמר כי ההצעה הזו תהייה נומינלית.
יגאל כוחלני: הוא לא דיבר על הצמדה למדד.
אפרים רובין: אנו תיקנו את ההצעה והחלטנו כי היא תהייה צמודה למדד.
יגאל כוחלני: אנו לא קיבלנו הצעה כזו.
יגאל כוחלני: בסופו של הדיון סוכם כי אנו נגיש הצעה משלנו.
יאיר פרץ: האם הגשתם את ההצעה שלכם?
יגאל כוחלני: עדיין לא הגשנו את ההצעה שלנו.
שלמה בן אבו: ההצעה הוגשה ליעקב נאמן שמייצג אותנו בהתנדבות, והוא שלח מכתב למנכ"ל משרד הביטחון בכדי לקבוע מועד לדיון בנושא.
שלמה בן אבו: אני חושב כי מן הראוי ששר הביטחון היה מגיש הצעה לפני הדיון היום.
יאיר פרץ: האם ההצעה של משרד הביטחון מקובלת עליכם?
שלמה בן אבו: ההצעה הזו איננה מקובלת עלינו.
הלן מור: אני השתתפתי בפגישה שהיתה למנכ"ל עם עמותת "ערים בלילה".
הלן מור: בדיון הקודם אמרתי כי אנו מחכים להמלצות ולדו"ח הוועדה.
הלן מור: הסיבה שאנו עדיין לא הגשנו הצענו הצעת חוק, היא כיוון שיש לנו בעיה של אכסניה.
הלן מור: אנו רוצים למצוא את הדרך הנכונה בה ייעשה החוק הזה, כדי למנוע בעיות רוחב.
הלן מור: אנו מחפשים דרך לחקיקה באמצעות סטטוס ולא באמצעות חקיקת השיקום.