GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חזקיה ישראל: כדי לקדם את הנושא הזה, אנו נסכים להצעה שתקבע כי תוך פרק זמן מסוים ממועד הפסקת יחסי עובד מעביד, על המעביד יהיה לשלם ריבית מסוימת.
דוד טל: האם ריבית של 5% נראית בעיניך הגיונית?
חזקיה ישראל: אינני יודע.
חזקיה ישראל: צריך לבדוק את גובה הריביות המקובלות במשק.
דוד טל: נציגת משרד העבודה, האם נראה בעיניך סביר, כי מזמן המועד בו תמו יחסי המעביד והעובד, למעביד יהיה שבוע לתשלום הפיצויים?
נעה וגנר: אני רוצה להפנות להסדר הקיים בחוק לגבי פיצויי פיטורין.
נעה וגנר: בהסדר זה מדובר על דרוג של מועדים.
נעה וגנר: אם תוך 14 יום לא שולם הסכום, אז יחויב המעביד בהפרשי הצמדה וריבית מסוימים.
נעה וגנר: אם הכסף לא שולם תוך 30 יום, אז מחויב המעביד בהפרשי הצמדה וריבית גבוהה יותר של 20%.
דוד טל: שי, האם מנגנון כזה נראה בעיניך סביר?
דוד טל: אני מעוניין ליצור מדרג ריאלי ורציני, שכאשר בתי הדין לעבודה יבחנו אותו יאמרו כי הוא סביר, וינהגו על פיו.
שי סומך: מבחינת המועד, ההסדר שנועה הציגה סביר יותר, כיוון שהוא קובע ארכה של 15 ימים מיום בו תמו יחסי עובד ומעביד, במקום 9 ימים.
שי סומך: בתקופה בה אין אינפלציה ההסדר הזה יותר סביר, כיוון שמדובר על 20% ריבית פלוס הצמדה למדד.
שי סומך: בתקופה בה האינפלציה גבוהה, ההסדר הזה יכול להיות עוד יותר גרוע מההסכם הקיים היום.
דוד טל: מבחינת המועד, אני מקבל את דבריו של שי.
דוד טל: אנו נאפשר למעסיק 14 מיום בו תמו יחסי עובד ומעביד, לשלם את פדיון ימי החופשה.
נגה בוטנסקי: אפשר לעשות דרוג מתון יותר.
דוד טל: חזקיה, אני מעונין לשמוע את דעתך בעניין.
חזקיה ישראל: אני חושב כי צריך לקבוע ריבית בסדרי גודל של 4% או 5%, ולא לקבוע משהו דרקוני.
דוד טל: אני מעוניין כי בנוסף לריבית הרגילה, אותו מעביד ישלם קנס.
נגה בוטנסקי: אותו עובד היה מקבל 4% ריבית אם היה משקיע בבנק את הכסף שהיה אמור לקבל.
נגה בוטנסקי: אני מקבלת את הגישה המדתית הסבירה ולא את הגישה הדרקונית מהטעם הסוציאלי ששי הזכיר.
נגה בוטנסקי: בכל אופן צריך לזכור כי ללא הסדר כזה, לא היו משלמים שכר בזמן.
נגה בוטנסקי: ברור לי כי פדיון ימי חופשה הוא שכר לכל דבר ועניין לפי כל הפסיקות.
נגה בוטנסקי: זו לא חוכמה לקבוע קנס של 5% בזמן שהריבית במשק היא 4%.
נגה בוטנסקי: אני בהחלט מסכימה שהקנס יהיה מדורג.
נגה בוטנסקי: אני חושבת כי ראוי שיקבע כי מתום השבועיים יקבע דרוג נוסף.
נגה בוטנסקי: כל שבוע נוסף שיעבור, הקנס יגדל, כדי שזה לא ישתלם למעביד בשום צורה, וכדי שהוא לא יוכל לשמור את הכסף אצלו ולקבל ריבית יותר גבוהה.
דוד טל: אני מוכן לקבל את השיטה של הדרוג, כיוון שחזקיה הנהן בראשו כי הוא מסכים לך.
דוד טל: אם נקבע כי הקנס יכלול את הריבית הקיימת באותו יום במשק פלוס אחוז מסוים של ריבית נוספת, זה יהיה סביר?
שי סומך: אני חושב כי אנו צריכים להכפיל את הריבית הקיימת במשק באיזשהו אופן.
שי סומך: אם הריבית היום היא 5%, אז תוספת של 5% זה הרבה, אך אם הריבית תהיה 20% תוספת של 5% לא תהיה משמעותית.
דוד טל: מצד שני אם הריבית תהיה 25% ואנו נקבע כפולה של 2, המעביד יצטרך לשלם 50%.
חזקיה ישראל: בכל הפרמטרים הכלכליים המנגנון הקיים הוא ריבית, כאשר יש סוגי הגדרות שונות של ריבית, פלוס אחוז או שניים.
חזקיה ישראל: כך מקובל במוסד לביטוח הלאומי.
שי סומך: ניתן לקבוע הצמדה למדד פלוס אחוז מסוים.
חזקיה ישראל: בדרך כלל הריבית מגלמת בתוכה את המדד.
חזקיה ישראל: כאשר האינפלציה עולה, בנק ישראל מעלה את הריבית כדי שינתן ביטוי לעליית האינפלציה.
דוד טל: ההסכם שאנו נקבע היום צריך להיות ערוך לכך שפעם האינפלציה תהיה של אחוז וחצי ופעם תהיה אינפלציה של 800%.
נעה וגנר: האינפלציה באה לידי ביטוי בהפרשי ההצמדה.
נעה וגנר: אם אנו נפנה לחוק פסיקת ריבית והצמדה שקובע סכום מסוים של ריבית, הריביות תהינה קבועות, והמרכיב של האינפלציה יבוא לידי ביטוי בהצמדה.
שי סומך: כאשר אנו מצמידים למדד, אנו מחזירים לעובד בעצם את מה שהוא איבד.
שי סומך: בנוגע לחיילים משוחררים קבענו כי אם לא משלמים סכומים שנקבעו על ידי ועדת התעסוקה, אז יש לכך חומרה מיוחדת.
שי סומך: בשל כך קבענו קנס של מדד פלוס 10%.
חזקיה ישראל: אני חושב שזה צריך להיות מדד פלוס שני אחוזים.
דוד טל: האם קביעת קנס של מדד פלוס 5% היא סבירה?
שי סומך: היום הריבית היא של 4%, ועל כן אין לכך משמעות מיוחדת.
גנדי ריגר: כיוון שקבענו כי נכון יהיה לקבוע מנגנון מדורג, נכון יהיה להתחיל משנים או שלושה אחוזים ואחר כך להוסיף בכל שבוע אחוזים נוספים עד גובה של 10% מקסימום.
נעה וגנר: השאלה היא אם אנו מעונינים במנגנון של ריבית דה-ריבית או מנגנון קבוע של ריבית גבוהה.
דוד טל: אני לא מעוניין במנגנון של ריבית דה-ריבית, כיוון שממילא ציבור המעסיקים לא יעמוד בכך, ואני לא מעונין להכניס אותו לצרות.
שי סומך: צריך לקחת בחשבון כי במקרה של אי תשלום לחיילי מילואים שהוא חמור במיוחד, הקנס הגיע למדד פלוס 10%.
דוד טל: בשל כך אני לא מעוניין להגיע לקנס של 10%.
דוד טל: ניתן לומר כי לאחר השבועיים הראשונים יתווספו עוד שני אחוזי ריבית, שבועיים לאחר מכן נוסיף עוד שני אחוזים, ולאחר מכן נוסיף עוד אחוז אחד, וכך נגיע לקנס של 9%.
דוד טל: הכיוון הוא לא לקבוע משהו דרקוני שהציבור לא יוכל לעמוד בו.
דוד טל: אנו נבקש מהיועצת המשפטית של הוועדה לבדוק את ההצעה הזו בשיתוף עם סמדר אלחנני.
דוד טל: חזקיה, האם המדתיות מקובלת עליך?
דוד טל: אנו נשתדל לקיים דיון נוסף בנושא, עוד לפני הפגרה, לאחר שסמדר אלחנני תיתן את דעתה.
נגה בוטנסקי: אני חושבת כי אנו צריכים לקבל קודם את עמדת הממשלה, כיוון שנאמר קודם כי הממשלה מתנגדת לחוק.
גנדי ריגר: לפני הצעת החוק אני דיברתי עם שר המשפטים, ונקבע כי לאחר הקריאה הטרומית אנו נקבע מועד ואחוזים מתאימים לפי רוח החוק.
דוד טל: אני מבקש מנעה ומשי להעביר לממונים עליהם כי הכוונה היא ליצור מנגנון מדורג וסביר.
שי סומך: כאשר ההסדר יהיה מוכן, אנו נעביר אותו לוועדת שרים, ונהיה מעונינים לקבל גם את עמדתו של משרד האוצר.
דוד טל: ברגע שההצעה של סמדר אלחנני תהיה מוכנה, אני מבקש להעביר אותה לשי ולנעה, כדי שעד הישיבה תוכלו לגבש עמדה ברורה נגד או בעד החוק.
דוד טל: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה הרווחה והבריאות.
דוד טל: על סדר יומנו הצעת חוק הביטוח לאומי, תיקון מספר 52 הצעת החוק הממשלתית.
דוד טל: למען הגינות, זה גם גילוי נאות, מונחת לפנינו גם ההצעה של חבר הכנסת הנדל, שהצטרפה להצעה של חבר הכנסת הירשזון, שעברה קריאה ראשונה והממשלה הזדרזה והריצה את ההצעה הזו לקריאה ראשונה.
דוד טל: אני חושב שמן ההגינות ומן הראוי היה שבצורה זו או אחרת נאחד את ההצעות הללו, רק שיש פרוצדורה מסוימת שכרגע המצב הנוכחי לא עונה על הפרוצדורה.
דוד טל: אני רוצה עדיין להשאיר את הפתח לפרוצדורה הזו ובמידה וההצעות האלה יעברו, לנסות ולאחד את הצעת החוק של חברי הכנסת הירשזון והנדל להצעת החוק הממשלתית.
דוד טל: אנחנו יכולים לעשות את זה על פי סעיף 122(ב) לתקנון, שאומר שכשעברה הצעת חוק בדיון מוקדם, ולאחר מכן עברה הצעת חוק זהה או דומה בקריאה ראשונה, רשאית הוועדה שבה הועברו ההצעות, על פי יוזמתה, ובאישור ועדת הכנסת, לדון בהצעות במשולב בהתאם לנוסח שעבר בקריאה ראשונה, ולהביאה כהצעת חוק אחת לקריאה שניה ושלישית בכנסת.
דוד טל: זאת אומרת שהפרוצדורה הייתה צריכה להיות שהיינו צריכים לעבור לוועדת הכנסת ולקבל את ה O.k שלה שהיא מצרפת את זה.
דוד טל: לא ביקשו ולא צרפנו, אבל במידה ומבחינה תקנונית זה יהיה בסדר אז אני מצהיר לפרוטוקול שאנחנו רוצים לאחד את שתי ההצעות לאחר הדיון כאן.
דוד טל: אני לא רוצה לעכב את הדיון, יכולתי רק לדון בנושא לא להצביע עליו ואז ללכת לוועדת הכנסת אבל זה לדחות את זה שוב.
דוד טל: היות והממשלה פנתה אלי ובקשה ממני בכל לשון של בקשה, לדון ולהריץ את הנושא, אז אם זה על דעת היועץ המשפטי של המשרד, מר שופמן, אז הפרוצדורה תהיה הפוכה.
יהושע שופמן: שהוועדה תאשר היום?
דוד טל: תאשר היום בכפוף להחלטת ועדת הכנסת.
יהושע שופמן: אין בעיה עם זה.
דוד טל: אנחנו עוברים להצעת החוק הצעת החוק הזו כאמור באה למנוע מאנשים שביצעו פשע מתוך מניע לאומני, ואני מדבר על כל אזרח במדינת ישראל.
דוד טל: יותר נכון כל תושב.
דוד טל: למנוע ממנו גמלהות בגין אותו מעשה שעשה.
דוד טל: אנחנו מדברים רק על קצבת שארים וגמלה על אישה שילדה, אם זו מחבלת שזכאית - - -
תמר גוז'נסקי: מה זה שייך למחבלת?
תמר גוז'נסקי: זו אשתו של מחבל.
דוד טל: זה שייך גם למחבלת.
דוד טל: חיפשתי ומצאתי את קצבת השארים, שאם אדם עושה מעשה, משפחתו לא תהיה זכאית לקצבת שארים.
דוד טל: קצבת השארים זה בסדר גודל של אלף ומשהו שקלים בחודש.
דוד טל: אם זו תהיה מחבלת ולא מחבל ואם היא ילדה בשנה האחרונה, היא זכאית למענק פטירה.
דוד טל: מענק בעד הילוד.
דוד טל: אז עם מחבלת במקרה הזה, ילדיה לא יהיו זכאים למענק הזה.
דוד טל: יש גם מענק פטירה שלדעתי הוא שכר ממוצע במשק, משהו כמו 7,000 שקלים שאדם זכאי לו.
דוד טל: אה הקצבאות שאדם שביצע פשע לא יקבל אותם.
דוד טל: לעומת זאת, כל יתר הקצבאות האחרות, קצבאות הילדים, קצבת ילד נכה ועוד, אלה דברים שלא יהיו תלויים במעשה של אותו מחבל או מחבלת והם ימשיכו להשתלם.
דוד טל: לה פחות או יותר רוח הדברים ורוח הצעת החוק.
שירלי אברמי: בדברי ההסבר יש גם מענק לבן זוגה ולא רק ליילוד.
ג'ודי וסרמן: זה אותו סעיף לפי סעיף 62.
תמר גוז'נסקי: באתי על מנת להביע את ההתנגדות שלי לחוק הזה.
תמר גוז'נסקי: הטענה שלי היא שאם אבות אכלו בוסר, שיני בנים לא צריכות לקהות.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת שפשע על רקע לאומני כמו פשע של רצח במשפחה, או פשעים מהסוג הנורא הזה, אם נקבל את העיקרון שילדים צריכים לשלם את המחיר שממילא חייהם יהיו הרוסים בשל ההתרחשות שהייתה בין אם זה פשע במשפחה או פשע אחר.
תמר גוז'נסקי: אני לא חושבת שאנחנו צריכים למנוע מהילדים את האפשרות להשתקם ולהתקיים.
תמר גוז'נסקי: הטענות שכאילו התיקונים האלה ימנעו פשעים על רקע לאומני הם דברים חסרי יסוד, אין להם שום בסיס אף אחד עוד לא הוכיח שום דבר.
תמר גוז'נסקי: מי שמגיע לדרגה של טירוף מערכות כזה שהוא מסוגל להתאבד כדי להרוג אחרים, לא יתחשב בשאלה כספית של מה יקבלו ומה לא יקבלו.
תמר גוז'נסקי: הניסיון רב השנים של הריסת הבתים וצעדי ענישה אחרים, לימד שזה לא הפחית את מעשי הטרור, אלא להפך גל מעשי הטרור גדל אחרי כל המעשים האלה.
תמר גוז'נסקי: לכן אני חושבת שהחוק הזה לא ישיג שום מטרה והוא מהווה נקמנות בילדים שלא פשעו ולא עשו דבר.
תמר גוז'נסקי: או באישה שאף אחד לא שאל ולא התייעץ אתה.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת שיש פה תקדים מאד מסוכן לגבי העתיד.
תמר גוז'נסקי: אם מחר מישהו ירחיב את זה לא רק על פשעים על רקע לאומני, אלא גם על פשעים אחרים שבהם אדם, כפי שכאן מתואר, מוריש זכויות, ואני חושבת שנגיע לחברה מעוותת.
תמר גוז'נסקי: לכן אני מתנגדת להצעת החוק הזו ואני אגיש עליה הסתייגות.
תומר מוסקוביץ': הנאום זה היה יכול להיות מתאים להצעה של חבר הכנסת הנדל משום שההצעה שלו מדברת על מצב שבו אדם זכאי לגמלה.
תומר מוסקוביץ': ילד נכה זכאי לגמלה- - -
תמר גוז'נסקי: ההצעה של חבר הכנסת הנדל כבר תוקנה והוא אימץ את הנוסח הממשלתי.
תומר מוסקוביץ': אז בהצעה המקורית שלו.
תומר מוסקוביץ': כלומר, למצב שבו אנו שוללים גמלה שהייתה מגיעה לבן אדם, נניח קצבת ילדים.
תומר מוסקוביץ': לילד מגיע קצבת ילדים, ועכשיו, בגלל שמישהו מהמשחה שלו עשה מעשה רע אנחנו לוקחים לו את מ שמגיע לו.
תומר מוסקוביץ': אז יש מקום לשמוע את הטענות שלך ולומר שאנחנו לוקחים לו משהו שהגיע לו, בגלל משהו שמישהו אחר עשה.
תומר מוסקוביץ': כאן זו לא הכוונה.
תומר מוסקוביץ': מדובר על קצבת שארים שמשולמת גם לאלמנה עשירה שגרה בניו יורק.
תומר מוסקוביץ': כלומר אנחנו לא תומכים פה לא בתושבי ישראל ולא בנזקקים, זו גמלה ביטוחית שנובעת מהמעשה שהבן אדם עצמו עשה.
תומר מוסקוביץ': כלומר, כמו שאני קונה פוליסת ביטוח, מה שבודקים זה את מי שקנה את הפוליסה ולא את המדינה, לא את המוטב מהפוליסה.
תומר מוסקוביץ': אם למחבל המתאבד יש אישה אלמנה שגרה לה באושר ובעושר בערב הסעודית או באמריקה, היא תקבל את הגמלה הזו, גם אם היא צריכה אותה בכלל, אף אחד לא בודק את הצרכים שלה, הוא זה שיצר את הזכות.
תמר גוז'נסקי: אבל הוא שילם כל השנים.
תומר מוסקוביץ': פה אנחנו בודקים את הבן אדם עצמו.
תומר מוסקוביץ': גם בחברת ביטוח רגילה, אם אדם שילם ביטוח חיים כל חיים והתאבד, הוא לא מקבל את הפוליסה.
תמר גוז'נסקי: אני רוצה לשאול אותך מדוע אתה מחיל את זה רק על מניע לאומני ולא על כל יתר הפושעים שמגיעים בדיוק לאותו מצב?
תומר מוסקוביץ': מפני שאני חושב שזו זכותה של חברה.
תומר מוסקוביץ': הממשלה התלבטה בשאלה הזו.
תמר גוז'נסקי: כדי למנוע משהו?
תמר גוז'נסקי: מה להשיג?
תומר מוסקוביץ': המטרה היא לא למנוע אם כי יכול להיות שזה ימנע.
תמר גוז'נסקי: אתה יודע שזה לא ימנע.
תמר גוז'נסקי: זה לא הנימוק.
תומר מוסקוביץ': אני לא בטוח שזה ימנע.
תומר מוסקוביץ': אבל זו לא שאלה שאני צריך להשיב עליה.
תומר מוסקוביץ': אני צריך להשיב להאם זה חוקתי.
תומר מוסקוביץ': האם זה עומד בעקרונות של חוקי היסוד שאנחנו פוגעים באנשים על לא עוול בכפם.
תומר מוסקוביץ': אני לא פוגע בהם על לא עוול בכפם.
תומר מוסקוביץ': אני פוגע על זה שהם עשו.
תומר מוסקוביץ': אני לא לוקח לילדים ולאלמנה שלהם שום גמלה.
תמר גוז'נסקי: ואם מישהו פשע ורצח אנשים בישראל בלי מניע לאומני, אז למה לא?
תמר גוז'נסקי: רצח זה רצח.
תומר מוסקוביץ': זה היה גם לגיטימי, אבל זה מה שהממשלה החליטה, שהיא עושה את זה על פיגוע לאומני, זה חוקי אני לא יכול להגיד לה שזה לא חוקתי.
תומר מוסקוביץ': אגב, זה גם על יהודי שעשה פיגוע על רקע לאומני.
דוד טל: אמרתי כל אזרח ותיקנת אותי לכל תושב.
תומר מוסקוביץ': זה אותו דבר גם לגבי יהודי שיבצע מחר פיגוע התאבדות בבית לחם.
יהושע שופמן: רק לציין שלפי הדין הקיים לגבי גמלהות של אדם בחייו, אם זה בוצע על רקע של ביצוע פשע, אז הוא לא זכאי.
יהושע שופמן: זאת אומרת גם אם הוא שילם כל חייו ביטוח לאומי, והוא זכאי לקצבת נכות למשל, אם זה על רקע ביצוע פשע אז הוא לא זכאי.
יהושע שופמן: בדיונים עלתה האפשרות שזה יהיה על כל מבצעי פשע אבל מכיוון שהתחושה הייתה שהמקרה האחר של אדם שגם רוצח וגם מתאבד זה בדרך כלל מצבים שבתוך המשפחה, זה בדיוק לא המצבים המתאימים לזה.
יהושע שופמן: לכן אני חייב להגיד שאחרי שהיו הצעות חוק מאד מרחיקות לכת, חשבנו שעל זה יהיה אפשר להסכים.
דוד טל: אני חוזר על מה שאמרתי קודם שאנחנו מצרפים את הצעת החוק של חבר הכנסת הנדל, בכפוף להחלטת ועדת הכנסת על פי הצעת החוק הזו.
דוד טל: זאת אומרת משלבים אותה לפי הנוסח של הקריאה הראשונה שהונחה פה על ידי הממשלה.
דוד טל: מי בעד הצעת החוק הזו?
דוד טל: בעד: 2 נגד:
דוד טל: 1 הצעת החוק עברה קריאה ראשונה ותועלה לקריאה שניה ושלישית.
דוד טל: על סדר היום תקנות הודעה לעובד, עיקר תנאי העבודה , צורת ההודעה ופרטיה.
דוד טל: ישנם פרטים על תנאי עבודה לפי סעיף 2 לחוק, יש טופס מסוים שנקרא "טופס 1" ויש את "טופס 2" שזו הודעה נפרדת על תנאים סוציאליים של העובד ויש טופס 3 שבא במידה וחל שינוי בתנאי העבודה של העובד.
דוד טל: לגבי עובדים זרים, מדובר על עובד זר שקיבל מהמעביד שלו חוזה, אז העסק הזה לא יחול עליו והוא יהיה פטור ממתן ההודעות האלה כמו שמופיע בסעיף 2.
דוד טל: עברתי על שלושת הטפסים ואין לי הערות, האם למישהו מהנוכחים יש הערות?
איריס רש: לעניין הפטור, אנו רוצים שאותו רציונל שחל לגבי ההחרגה של עובד זר, שלגביו ניתן פירוט של כל התנאים והוא מכיר את חוזה העבודה, אותה החרגה צריכה לחול לגבי כל מעביד שנותן לעובד חוזה עבודה אישי בכתב.
איריס רש: בחוזה עבודה אישי, מטבע הדברים ניתנים פירוט התשלומים, זהות הצדדים ואופן ההפרשות הפנסיוניות.
דוד טל: ואם יש חוזה עבודה אישי שזה לא מפורט בו?
איריס רש: אם לא יהיה מפורט אז יצטרכו לתת את הודעה, אבל אם יש חוזה עבודה שבו מופיעים הפרטים האלה, זה יוצר סתם סרבול וטרחה נוספת לגבי המעביד, כאשר חוזה עבודה בכתב חותמים במועד קבלת העובד לעבודה.
איריס רש: לכן אנחנו חושבים שצריכים להחריג לגבי עובדים שנתנו חוזה אישי שבו מפורטים התנאים האלה.
איריס רש: אם לא מפורטים, אז צריכים להשלים אותם.
דוד טל: את אותו פטור שאני נותן לעובד זר, את רוצה לתת לעובדים עם חוזה אישי?
איריס רש: למעבידים שחותמים עם עובדים על חוזה עבודה אישי בכתב שבו מפורטים כל התנאים.
דוד טל: מה אומרים על זה נציגי המוסדות?
דוד טל: לגבי הפטור לסוגי מעבידים, כמו מעביד של עובד זר שפטרנו אותו מההודעה הזו לפי הטופס הראשון השני והשלישי.
דוד טל: בטופס הראשון זה כשהוא מתקבל לעבודה הטופס השני הוא לגבי תנאים שלו והטופס השלישי במידה ומשנים לו את התנאים.
דוד טל: פטרנו מזה מעבידים של עובדים זרים.
דוד טל: אומרת הגברת רש שהיא סבורה שנכון לפטור גם מעבידים שמעסיקים עובדים בחוזה אישי, שכן בחוזה אישי מפורטים כל הדברים הללו.
ורד וייץ: לא בהכרח בחוזה אישי אכן מפורטים כל הדברים הללו.
איריס רש: אז אפשר להחריג בהנחה שחוזה העבודה האישי עונה על הפרטים.
דוד טל: וזה בסדר מצדכם?
נעה וגנר: מבחינתנו אני חושבת שזה לא בסדר.
נעה וגנר: המחוקק רצה לקבוע פה דבר ברור, שתימסר הודעה עם הפרטים האלה, ואם עכשיו המפקחים יצטרכו לשבת ולבדוק, וגם העובדים יצטרכו לקחת נייר מפה וחוזה מפה ולבדוק את התנאים שקיימים בחוזה, אנחנו מפספסים את המטרה.
נעה וגנר: אני רוצה לציין שמצד שני, מי שרוצה למנוע כפל, יפנה ויגיד שמסרתי לך הודעה, כל מה שכתוב בהודעה יכול להוות חלק מהחוזה וזה יהיה כתוב בחוזה.
נעה וגנר: ההודעה הזו היא לא חוזה אבל החוזה יכול להגיד, שאני לוקח את ההודעה ומפנה אליה בתור חלק מהתנאים.
ג'ודי וסרמן: ובחוזה אישי להוסיף דברים שאינם מפורטים בהודעה.
דוד טל: אני לא ראיתי אף פעם חוזה אישי כי שם בדרך כלל רשומים הפנסיה, קרן ההשתלמות השכר כמה ימי עבודה אתה עובד, כמה שעות, האם רשום שיש יום מנוחה וכל שאר הדברים?
יוסי גטניו: בהנחה שהחוזה האישי כולל את הכל, או חלקם, אז את יתרת פרטים - - -
ג'ודי וסרמן: מי יבדוק ומי יקבע?
יוסי גטניו: האחריות היא על המעסיק, יש פה הרי עבירת עונש.
יוסי גטניו: המעסיק לוקח על עצמו אחריות, שחלק מהפרטים, או כולם מופיעים - - -
דוד טל: כל הפרטים שמופיעים פה חייבים להופיע שם, אם הוא רוצה להוסיף, שיוסיף כיד הדמיון הטובה עליו.
יוסי גטניו: אם חלק מהפרטים פה לא מופיעים שם, הוא צריך למלא חלק מהפרטים.
יוסי גטניו: אנחנו רוצים ליצור מצב שלא תהיה כפילות.
יוסי גטניו: כי חוזה אישי הוא אישי, חתמתי ביני ובינך, יש לנו פרטים שהם בינינו וכך צריך להיות.
יוסי גטניו: את מה שחסר ישלימו, אבל להגיד כפילות ואחרי זה לקשור את החוזה האישי בטופס, זה נראה לי קצת הפוך.
נעה וגנר: אני חושבת שזה מוציא את כל החוק הזה ממטרתו.
נעה וגנר: אם הדברים קבועים בחוזה אישי, יפה מאד שהם קבועים והעבודה תיתן להם ביטוי, ביטוי לתנאים שנקבעו בחוזה האישי, ככל שההודעה צריכה לפרט אותם.
נעה וגנר: אבל אם עכשיו העבודה תצטרך להתחיל לחפש את אותם פרטים שיש לו בחוזה האישי, ואחרי זה לצרף אותם.
נעה וגנר: החוזה האישי נמסר בכל מיני דרכים, ולפעמים החוזה האישי גם לא כתוב.
איריס רש: אם החוזה האישי לא נמסר, אז עדיין הוא צריך לעמוד במסירת ההודעה.
איריס רש: אם הוא מסר לו ביום קבלתו לעבודה, או לפני כן, חוזה עבודה אישי שעונה על כל הפרטים האלה - - -
נעה וגנר: אני רוצה רק לסיים את המשפט, המטרה היא לרכז את כל אותם פרטים שהחוק קבע, באופן שיהיו לפני העובד והוא לא יצטרך לחפש אחרי המעביד, גם המעביד לא יצטרך לחפש, יש לו טופס הוא ימלא אותו וזהו.
ורד וייץ: כשמדברים על חוזה אישי אנחנו לא צריכים לראות לנגד עינינו מנכ"לים למיניהם ואנשים שיודעים לעמוד על זכויותיהם ויודעים בדיוק מה לחפש ואיך לחפש.
ורד וייץ: אנחנו צריכים לראות את הקצה השני של הסקאלה.
דוד טל: אני חייב להגיד שגטניו שכנע אותי אבל אני גם מוכרח לקבל את הדעת של היועצת המשפטית שאמרה שזה עלול לסרבל את הכל ואין לי עניין לעשות את זה, אני חושב שזה צריך להיות פשוט.
איריס רש: רציתי להוסיף בעניין מטרת החוק.
איריס רש: מטרת החוק לעניות דעתי נועדה דווקא לעגן את מסירת הפרטים לעובדים שאין להם חוזה עבודה בכתב, והם לא יודעים שחוזה עבודה בעצם מתנהל מכוח דברים שמתווספים במהלך העבודה.
איריס רש: לא לגבי אותם עובדים שמקבלים חוזה עבודה ובו כתוב באופן מפורט השכר החודשי שלך הוא כזה וקרן ההשתלמות שתקבל אחרי חצי שנה היא כזו וכו'.
איריס רש: זה לא נועד לסוג העובדים האלה.
איריס רש: לכן אני חושבת שלהיתפס ב"מטרת החוק" זה לא רלוונטי, אנחנו מטילים כל הזמן נטלים מיותרים בירוקרטיים לגבי המעביד.
נעה וגנר: הפרטים שיהיו לפי ההודעה הזו יהיו מאד ברורים, מאד חד משמעיים וירכזו את כל הדברים.
נעה וגנר: זו לא בעיה מאד חמורה למלא את הטופס הזה, זה לא טופס מורכב ומסובך ואם כחותמים על חוזה אישי אז להגיד שבנוסף לזה הפרטים שקבועים בהסכם - - -
איריס רש: יש במקום עבודה מסוים מאות ואלפי עובדים, ואז מתחילה להיות בעיה.
נעה וגנר: זה כמו שאת מוציאה להם תלוש שכר, כמו שאת מוציאה להם הסכם עבודה.
ג'ודי וסרמן: זו חובה שחלה בעיקרון פעם אחת עם תחילת העבודה, ובמועדים מאוחרים יותר רק אם יש שינוי לגבי פרטים מסוימים.
ג'ודי וסרמן: כך שעם תחילתו של החוק ייתכן...
ג'ודי וסרמן: זה רק אם העובד יבקש את הפירוט, זה הרי יחול רק על עובדים שיבקשו את הפירוט, זה לא יחול בהכרח באופן אוטומטי על כל העובדים שעכשיו עובדים, אלא רק עובדים חדשים שיקלטו, יצטרכו לקבל הודעה.
ג'ודי וסרמן: אני מניחה שמעבידים, כמו שהם עושים תזכירים אישיים מפורטים, יוכלו גם לעמוד על מילוי הטופס הזה.
ג'ודי וסרמן: זה לא כל כך מכביד על המעביד, תמורת התועלת יוצאת מזה.
יוסי גטניו: אני רוצה לעמוד אתכם על נקודה עקרונית.
יוסי גטניו: לפי החוק, שר העבודה, בהתייעצות עם הארגונים היציגים, הוסמך לפטור סוגי מעבידים מהחובה הזו.
יוסי גטניו: אם השיקול הוא רק שיש סנקציה פלילית, כמו במקרה של עובד זר, והדברים מקבילים ואין צורך, זה רק שיקול במצב שהחוק מכביד יותר אז פוטרים.
יוסי גטניו: אני חושב שהתפיסה צריכה להיות תפיסה יותר רחוקה.
יוסי גטניו: כשיש כפילות ויש עומס מיותר, גם אז צריך לפטור.
ג'ודי וסרמן: על איזה מקרים אתה מדבר?
יוסי גטניו: לדוגמא המקרה של חוזים אישיים, מקרים של תעסוקות מיוחדות, עם נכים, אני לא ממש יודע.
ג'ודי וסרמן: אז צריך לדבר על כל מקרה ספציפי, לא באופן כללי.
יוסי גטניו: אני גם מעלה את הנקודה של חוזים אישיים בהיבט הרחב יותר.
יוסי גטניו: אני לא חושב שמשרד הבריאות צריך ללכת על דרך השלילה.
יוסי גטניו: לומר איפה שיש דברים חמורים יותר, אנחנו נפתור את הדברים הקלים יותר.
ג'ודי וסרמן: אני מניחה שמשרד העבודה ישמח להתייחס לכל בקשה שלכם ובלבד שתהיה ספציפית ועניינית.
יוסי גטניו: לגבי פטור אני לא כל כך בטוח.
דוד טל: אני לא מדבר על מקרים בודדים כאלה או אחרים, אני מדבר על הכלל, יכול להיות שפה ושם ייגרם נזק של עוד חמש דקות במילוי טפסים שהיו יכולים להימנע.
יוסי גטניו: זו אחריות, זה לא רק זמן.
ג'ודי וסרמן: מתקין התקנות תמיד כתב שמשרד העבודה יוכל לקבוע סוגים מהסעיפים שיהיו פטורים.
ג'ודי וסרמן: גם אם עכשיו התקנות האלה יוצאות לדרך, אנחנו מדברים על חובה שתחול החל מה- 21 לחודש בעוד כמה ימים, עדיין אפשר לפטור קבוצות של אוכלוסיה.
יוסי גטניו: זה לא בדיוק כך.
יוסי גטניו: אדוני יודע שכשיוצאת תקנה, והיא יוצאת לפעולה, אז הדברים קצת מונחים הצידה ולא פשוט לחזור עליהם.
יוסי גטניו: באותה מידה שמטילים את החובות.
יוסי גטניו: ..
יוסי גטניו: מפאת קוצר הזמן לא ישבנו.
דוד טל: אם אתם רוצים נוכל לדחות את הדיון, תשבו ונדון בזה אחרי פגרה.
נעה וגנר: אני אסביר מדוע חשוב לנו לאשר את תקנות עכשיו.
נעה וגנר: יש פה חוק חדש שנכנס לתוקף והחוק מחייב למסור הודעה.
נעה וגנר: ייתכן שיתחילו להסתובב פה בשוק כל מיני הודעות, הודעות חסרות כאלה ואחרות ואנחנו רוצים למנוע את זה ולתת הודעה אחידה.
דוד טל: הזגזוג הזה של משרד האוצר, שלא ידביק את משרד העבודה.
דוד טל: זאת אומרת שלא ייווצר מצב שמקצצים פעם 2 מיליארד, 13 מיליארד וכו'.
דוד טל: נעה וגנר: אנחנו צריכים לזכור שזה חוק חדש, תקנות חדשות, שייכנסו לתוקף ויתחילו לעבוד לפיהם.
דוד טל: אם יתברר שיש מצוקה מאד קשה למעבידים, שזה לא מסתדר, שיש מקום לפטור מעבידים מסוימים מהחוק, אפשר יהיה לעשות את זה במועד מאוחר יותר.
דוד טל: אבל בשלב הזה, שהחוק נכנס לתוקף, אנחנו לא רוצים לרוקן אותו ישר מתוכנו ע"י תקנות שפוטרות סוגי מעבידים.
דוד טל: בהחלט חשוב לאשר את זה היום.
יוסי גטניו: יש סמכות פה.
יוסי גטניו: לא הספקנו להתייעץ ולא הספקנו לחשוב, כמו שאומרת היועצת המשפטית של הוועדה, בנושאים מוגדרים יותר.
יוסי גטניו: אבל קל מאד להטיל חובות ואחרי זה לגבי הפטורים להגיד שנדבר על זה בעתיד, זה יותר קל.
דוד טל: השאלה אם כדאי לעכב את אישור התקנות הללו רק משום שלא ישבתם ודנתם בנושא הזה ולעכב את עבודת הוועדה או את אישור התקנות הללו בגלל זה.
דוד טל: אם אני מעכב את זה היום, רק בעוד שלושה או ארבעה חודשים אני מאשר אותם, זה לא יהיה לפני כן.
דוד טל: השאלה אם זה שווה ומה הנזק, מה גובר על מה?
דוד טל: האם עדיף לי שרוב האנשים ילכו לפי זה ויכול להיות שבשוליים יהיו כאלה שאולי ייפגעו או לא, ובעתיד אנחנו יכולים להחליט שתשב עם נעה ותחילו על דבר אחר מוסכם, והיא אפילו תאמר לפרוטוקול שהיא מוכנה לשבת אתך בצורה אינטנסיבית כדי לדבר על כל הדברים החשובים ולהציע לשר שיתקן במידת הצורך את מה שיהיה טעון תיקון.
דוד טל: היא מהנהנת בראש, יכול להיות שהיא אפילו מסכימה.
נעה וגנר: ישבנו יחד, ההערות היו מאד גורפות.
נעה וגנר: כל מי שיש לו הסכם קיבוצי יהיה פטור מהחובה, ועוד.
נעה וגנר: אני חושבת שבשלב הזה ההערות הן מידי גורפות ואם אנחנו לוקחים את החוק וישר מרוקנים אותו מתוכן לגבי כל כך הרבה סוגים, זה לא נכון.
איריס רש: לעניין נזק לכאורה שייגרם מדחיית התקנות, החוק עצמו מגדיר באופן מפורט איזה פרטים חלים מבחינת מסירת ההודעה, כך שהחובה תמשיך לחול על המעבידים מכוח החוק.
איריס רש: עצם העובדה שנדחה את התקנות, החובה לא תופסק או שהמעביד עדיין יחויב רק לא בפורמט הזה, לפי הפרטים, כל אחד יכתוב את הפרטים, ואנחנו כבר הנחנו את החברים שלנו בדרך מסוימת לענות על הפרטים.
דוד טל: למי הכוונה ב"חברים שלנו"?
איריס רש: חברי לשכת איגוד המסחר, היבואנים, ולכן לא אמור להיגרם נזק.
ורד וייץ: זה לא מדויק ואני רוצה להאיר את זה משתי נקודות מבט.
ורד וייץ: האחת, על מה אתם מדברים בעניין החוזים האישיים?
ורד וייץ: הרי זה לא שהולכים עכשיו לקלוט עשרות אלפי אנשים בחוזים אישיים שעליהם תחול החובה לתת את ההודעה.
ורד וייץ: לגבי עובדים קיימים, הרי רק לפי דרישה צריך למסור את ההודעה.
ורד וייץ: כך שאני לא חושבת שאנחנו מדברים על בעיה מאד רחבה מבחינת המעסיקים.
ורד וייץ: מצד אחר, החוק נכנס לתוקף, אנשים יתחילו להוציא הודעות בכל מיני צורות ובכל מיני פורמטים.
ורד וייץ: מתגובות שקבלתי מהשטח יש דרישה לפורמט קבוע.
ורד וייץ: מה יקרה כשהתקנות יכנסו לתוקף?
ורד וייץ: מי יבדוק אם באמת ההודעות שנמסרו קודם, לפי התקנות, הן הולמות, הן לא הולמות?
ורד וייץ: מעבידים בעצמם עלולים למצוא את עצמם במבוכה, האם פעלתי נכון או לא נכון האם אני צריך לשנות את ההודעה, האם אני צריך למסור שוב הודעה לפי הטפסים שיש בתקנות.
ורד וייץ: אני חושבת שדווקא מבחינת המעבידים, גם יש צורך שהתקנות ייכנסו עכשיו לתוקף.
דוד טל: הארגומנט האחרון יותר משכנע, מהאחרים בכל אופן.
יוסי גטניו: השכנוע העצמי שלי בדרך כלל גובר.
דוד טל: לי יש את היועצת המשפטית שלי ואת מנהלת הוועדה שלי, אם שתיהן ביחד נגדי, אני לא יכול להתנגד.
דוד טל: אנחנו נאשר את התקנות הללו מתוך הנחה שבמידה וייגרם נזק הוא יהיה מועט שולי וזניח ואפשר יהיה לתקן או להוסיף תקנות נוספות לאחר שמר גטניו יישב עם הגברת נעה וגנר ויתקנו דברים אחרים שטעונים תיקון .
ג'ודי וסרמן: בנושא הכללי, אני חושבת שהדברים כבר נאמרו פה, אבל אני רוצה רק להבהיר שלפי הוראות החוק, החוק נכנס לתוקף כל שגם אם לא יהיה טופס.
ג'ודי וסרמן: תהיה חובה על המעבידים, ואני באמת חושבת, כפי שאמרה נציגת ההסתדרות, שדווקא אם לא יהיה טופס זה יכביד יותר על המעבידים.
ג'ודי וסרמן: אני מדברת דווקא על המעבידים הקטנים שיקשה עליהם לבנות טופס לבד, לכתוב מכתב לבד לפי הוראות החוק.
ג'ודי וסרמן: נעבור סעיף סעיף?
יוסי גווילי: נעבור גם על הטפסים?
דוד טל: הטופס מונח לפניכם, אם יש מישהו שיש לו הערה מסוימת לגבי טפסים, בבקשה.
ורד וייץ: בסעיף 1(ב) אני רוצה להבין לאיזה מטרה נועדה ההודעה הנפרדת על תנאים סוציאליים.
נעה וגנר: בפסקה 8 בסעיף 2 (א) יש הוראה שאם לאחר שנמסרה ההודעה הכללית, רק אז יתחילו להפריש תנאים סוציאליים.
שירלי אברהמי: זאת אומרת שזה חריג.