GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעה וגנר: זה בשביל להקל כדי שלא יצטרכו להגיד איפה ההודעה הנפרדת שאני צריך לתת, מה אני צריך לקלוט בה, יש טופס לזה.
יוסי גווילי: לגבי טופס 1 סעיף 6, שכר עבודתו של העובד.
יוסי גווילי: כשחוקקנו את החוק, דובר לגבי המדינה ממקום שעובד מועסק על פי הסכם קיבוצי, שניתן יהיה להסתפק בדירוג ודרגה, וזה באמת מופיע פה וגם בחוק.
יוסי גווילי: לגבי עובדים שלא חל עליהם הסכם קיבוצי, אנחנו קוראים להם עובדים שמועסקים לפי תקנה אחת שלא שכר כולל, הוכנה הטבלה והכנו את זה יחד, חשבנו להכין טבלא שתפרט את התצוגה השונה.
יוסי גווילי: העניין שמבחינה טכנית זה מסובך מאד.
יוסי גווילי: מועדי התשלומים לא קבועים, יש סוגים של תשלומים שנקבעים מייד ועוד.
יוסי גווילי: לגבי הפירוט של הטבלא אנחנו מבקשים אם אפשר לגבי המדינה - - -
דוד טל: אבל הם עשו את זה יחד אתכם.
יוסי גווילי: נכון אבל לא הגענו להסכמה עם נעה ואמרנו נביא את זה לדיון.
יוסי גווילי: אם אפשר רק לגבי המדינה, לגבי אותם עובדים שלא נסגר לפי הסכם קיבוצי, להסתפק בחוזה ובתלוש משכורת שלמעשה מפרט את כל הסכומים הם מקבלים, במקום לפרט את זה בטופס.
ג'ודי וסרמן: אני רוצה להפנות לסעיף 2 (א) 5 לחוק שמדובר בו שסך כל התשלומים המשתלמים לעובד כשכר עבודה, ומועדי תשלום השכר, "ואולם אם נקבע שכר עבודתו על פי דירוג מכוח הסכם קיבוצי...", אנחנו מדברים על הרישא, כאשר החוק קובע שחייבים סך כל התשלומים לעובד במועדי התשלום.
ג'ודי וסרמן: איך אתה מבקש שהטופס לא יכלול את הפרטים שהחוק מחייב שהם יכללו.
נעה וגנר: זו בעצם בקשה לפטור את המדינה.
ג'ודי וסרמן: אתה רוצה פטור למדינה?
יוסי גווילי: משום שסך כל התשלומים לגבי המדינה מופיעים בצורה מפורטת בתלוש המשכרות.
ג'ודי וסרמן: וקשה למדינה למלא פעם אחת טופס כזה?
יוסי גווילי: כן.
יוסי גווילי: ישבנו בישיבה עם נציגים מהאוצר, הסברנו והראינו שזה כמעט בלתי אפשרי.
יוסי גווילי: משום שיש המון סוגים של תשלומים של שכר עבודה, ויש כאלה שמשתנים מייד בחודש הראשון, יש כאלה שמועשרים אחרי כמה חודשים ויש כאלה שתלויים בדיווח.
ג'ודי וסרמן: אז תכתבו את זה.
דוד טל: מה עמדת משרד העבודה?
נעה וגנר: גם בגלל שזו תחילת הדרך, כמו שחשבנו לגבי הסכמים קיבוציים והסכמים שונים שביקשו מאתנו לפטור, אנחנו חושבים שצריך להפעיל את זה וצריך למלא את הטופס.
נעה וגנר: אני לא חושבת שזו כל כך בעיה לתת את הפירוט זה.
נעה וגנר: מי שמטפל בכוח אדם, זה לחם חוקו סוגי התשלומים ומועדיהם.
נעה וגנר: אני לא חושבת שזו תהיה בעיה.
דוד טל: גם אתם בשלב הראשון הרי לא תקלטו עובדים לפי מה שנראה לי במשק, כך שאתם פטורים בשלב הראשון.
איריס רש: לגבי סעיף 6 בטופס הראשון, תשלומים שאינם קבועים, יש בעיה לעניין של מועד התשלום.
איריס רש: אי אפשר לקבוע מועד תשלום כשמדובר בתוספות שהם לא קבועות.
איריס רש: למשל שעות נוספות, מה נקבע כמועד תשלום?
איריס רש: אני לא יודעת מתי הוא יעבוד שעות נוספות, אני אכתוב "לפי הצורך"?
איריס רש: או למשל בונוס, לפי רווחים?
איריס רש: אני אומרת רק שיש בעיה עם המונח "מועד התשלום".
איריס רש: נכון שזה מופיע בחוק, אנחנו מודעים לזה, אבל עדיין צריך לכתוב משהו אחר שיהיה שווה ערך למועד התשלום.
יוסי גטניו: השאלה אם "על פי דיווח" יענה על הטופס?
נעה וגנר: אני רוצה להעיר הערה כללית לגבי סעיף 6 ככלל.
נעה וגנר: באמת יש עובדים שיש להם הסכמים קיבוציים אז הם יקבעו רק דרוג ודרגה בלי כל הפירוט.
נעה וגנר: עובדים אחרים צריכים לפרט פה את הסכומים.
נעה וגנר: בקשנו, כדי ללכת בהתאם למה שקובע החוק, גם קבענו את סך כל התשלומים הקבועים, זה בעצם סך כל התשלומים ששולמו לעובד כשכר עבודה ברוטו, לא את הסכומים המשתנים.
נעה וגנר: לעומת זאת יש תשלומים קבועים ושאינם קבועים, השאלה היא האם הם מופיעים או לא מופיעים.
נעה וגנר: במועד התשלום בהחלט יכול להיות שהיא תקבל תוספת ותק כעבור שנתיים מתחילת התפקיד.
איריס רש: בהסכמים הקיבוציים יש דברים שהם בעייתיים, בונוס ניתן לפי רווחים- - -
ורד וייץ: אז ניתן הודעה על שינוי בתנאי העבודה, נדווח שקיבל תשלום נוסף.
דוד טל: ניתן לעובד בכל חודש שימלא את הטופס הזה במו ידיו.
איריס רש: זו הייתה דוגמא, גם שעות נוספות הוא דבר שמשתנה לפי הצורך, חודש אחד הוא יקבל וחודש אחד לא.
דוד טל: בעצם לגבי כל התשלומים המיוחדים האלה, השאלה אם נוכל לומר שזה יהיה אחיד ובזה אני סוגר את זה, או לא?
נעה וגנר: אני חושבת שזה כן סוגר, זה בדיוק מבהיר לו שאם תעשה שעות נוספות אז תקבל, אם לא תעשה, לא תקבל.
נעה וגנר: לפי תוצרת אז יכתבו לפי תוצרת, כל דבר אחר יהיה לו ביטוי כלשהו.
דוד טל: זאת אומרת להוסיף את מילה "על פי דיווח"?
ורד וייץ: אני רוצה להעיר על ההערה בשתי כוכביות.
ורד וייץ: אני חושבת שצריך לכתוב בהנחיה כללית, כמו שעשו כאן בכוכביות, לעשות כוכבית ולהבהיר לעניין מועד תשלום, מועד ידוע על פי דיווח, פרט, האם במועד קבוע, על פי דיווח.
ורד וייץ: פרט האם זה במועד קבוע על פי דיווח, בהתאם להחלטת ההנהלה או כל משהו בסגנון זה.
דוד טל: היועצת המשפטית תוסיף את זה ואנחנו נאשר את זה כפוף לתיקון הזה.
ורד וייץ: הייתי מבקשת שההסבר יהיה קצת יותר כללי.
ורד וייץ: לא הייתי רוצה שיאמר כאן תוספת מקצועית או תוספת מחלקתית.
ורד וייץ: אני לא חושבת שהמעביד בשלב הזה צריך לקבוע את הדברים האלה כי אחר כך יש ויכוחים, האם מדובר בתוספת מחלקתית או בתוספת מקצועית, האם זה כן רוחב או לא רוחב בענייני פנסיה לענייני פיצויי פיטורין וכן הלאה.
ורד וייץ: לא הייתי רוצה שהמעסיק יקבע כרגע ויודיע אם זו תוספת מחלקתית או מקצועית, אלא הייתי מבקשת שההוראה תהיה משהו כמו "פרט את כל התשלומים שישולמו בכסף או בשווה כסף, בעד עבודתו, במשך עבודתו, ועקב עבודתו של העובד, לרבות החזר הוצאות".
נעה וגנר: אנחנו דווקא חשבנו שהחזר הוצאות לא צריך להיות חלק משכר העבודה במיוחד לאור ההגדרה - - -
ורד וייץ: אז בלי החזר הוצאות, זה לא משנה.
ג'ודי וסרמן: אלה רק דוגמאות.
ורד וייץ: אז הייתי מבקשת להוריד מהדוגמאות את התוספת המקצועית או התוספת המחלקתית בכל מקרה.
יוסי גטניו: להשאיר ותק?
ורד וייץ: ותק אפשר להשאיר.
איריס רש: הטופס נועד למנוע חיכוכים.
איריס רש: הוא בדיוק נועד למטרה הזו שהעובד ידע מה הוא מקבל והמעביד יידע מה הוא נתן.
דוד טל: היא טוענת שיכול להיות שיבוא מעביד ויקבע שזו תוספת מחלקתית ולא מקצועית, כשבמחלקתית נותנים הודעה, לדוגמא תוספת לשנה ואחר כך לא נותנים יותר, ומקצועית זה מעתה ואילך.
נעה וגנר: הבקשה לפירוט הייתה מלכתחילה בקשה של ההסתדרות.
נעה וגנר: לנו אין התנגדות להוריד את זה אלו רק דוגמאות, רצינו לתת דוגמאות לדברים ואנחנו לא מתנגדים להוריד.
ג'ודי וסרמן: הייתי מציעה להשאיר את מרבית הפירוט ואם יש התנגדות לפירוט ספציפי של תוספת מקצועית, אז להוריד את זה.
דוד טל: ההורדה של תוספת מקצועית ומחלקתית היא על דעת משרד העבודה והרווחה?
נעה וגנר: כן.
ורד וייץ: אני מודה לכם.
איריס רש: ישנה עוד הערה טכנית לסעיף 10.
איריס רש: במקום "ארגון עובדים" צריך להיות "ארגון מעבידים".
דוד טל: כך זה נקרא?
איריס רש: אנחנו, לשכת המסחר, ארגון מעבידים.
ורד וייץ: לסעיף 4, שם הממונה הישיר על העובד, הייתי כותבת "ו/או", וצריך להיות "תיאור" ולא "תואר".
נעה וגנר: זה תואר התפקיד.
יוסי גווילי: לגבי סעיף 6 אם אפשר במקום שצריך לפרט את סך הסכום בשקלים חדשים, לציין את סך כל התשלומים הקבועים שאינם תלויים בדיווח, כך שיהיה ברור.
ג'ודי וסרמן: זה בסיס החישוב.
נעה וגנר: הכוונה היא דווקא לתשלומים הקבועים ולא לתשלומים המשתנים.
יוסי גווילי: אותם אני לא יכול לתת כסכום בהתחלה.
דוד טל: מה דעת משרד העבודה?
נעה וגנר: זה הרי לא תלוש שכר, זו הודעה על תנאי עבודה, אז יכול להיות שצריך לצמצם את זה לתשלומים הקבועים.
דוד טל: ואז יירשם.
ג'ודי וסרמן: סך כל התשלומים הקבועים שישולמו לעובד כשכר עבודה ברוטו.
דוד טל: נוסיף "הקבועים".
דוד טל: שירלי אברהמי: למטה יש טבלא שיש בה קבועים ויש לא קבועים.
דוד טל: אי אפשר לכתוב למעלה קבועים, ואז יש טבלא של קבועים ולא קבועים.
ג'ודי וסרמן: אז צריך לכתוב בסיפא, פירוט התשלומים הקבועים ושאינם קבועים הנם כדלקמן.
דוד טל: את זה תתקן היועצת המשפטית שלנו.
יוסי גטניו: במשפט הפותח של הטבלא בעמוד האחרון של הטופס הראשון, בסעיף 9, תשלומים בעבור תנאים סוציאליים.
יוסי גטניו: לפי הפירוט הזה, ואנחנו עדים לרגישויות בתחום יחסי העבודה, יש הרבה פסיכולוגיה בנושא הזה, היינו רוצים שיהיה ברור שזה לא בהכרח...
יוסי גטניו: עובדים עלולים לחשוב שכל מה שיש פה מגיע להם.
יוסי גטניו: אני לא יודע אם זה יקרה אבל זה עלול לקרות.
יוסי גטניו: לכן, כדי להבהיר את העניין, שיהיה כתוב למעלה משהו כמו, תשלומים בעבור תנאים סוציאליים המגיעים לעובד.
ג'ודי וסרמן: מה אתה מציע.
יוסי גטניו: או "המגיעים לעובד", או "שיש לו זכות לקבלם".
ג'ודי וסרמן: או "המשתלמים לעובד"
ורד וייץ: "התשלומים להם זכאי.
ורד וייץ: .."
יוסי גטניו: אני מסכים, אין לי בעיה עם ניסוח כזה או אחר, אבל שיהיה ברור.
ורד וייץ: יש לי גם הערה לסעיף הזה, אני חושבת שצריך להגדיר גם את השכר הקובע שממנו זה נפרש משום שלא תמיד מלוא התשלומים מהווים בסיס להפרשות.
דוד טל: את צודקת בעיקרון, אמרתי שזה נכון, אבל אנחנו מסתבכים בזה.
ורד וייץ: בחוק הגנת השכר יש תקנות על משלוח פרטים לקופת הגמל.
ורד וייץ: משלוח הפרטים על העובד לקופת הגמל על פי אותם תקנות, הן תנאי לכך שיתקיים אותו סעיף שמקנה לעובד זכות לבוא אל קופת הגמל ולדרוש ממנה תשלומים שמגיעים לו היה והמעביד פיגר בתשלומיו.
ורד וייץ: על פי הפסיקה, תנאי לכך זה שההודעה נשלחה לקופת הגמל.
ורד וייץ: על כן, הייתי מציעה שאם אפשר באמצעות הודעה זו לרשום שהמעביד יצרף העתק של הודעת הפרטים לקופת הגמל.
ג'ודי וסרמן: זה לא מתוך החוק הזה.
נעה וגנר: יש גם טופס מאד מפורט לגבי העברת הודעה לקופת גמל.
ורד וייץ: נכון, אבל אני רוצה ליצור סיטואציה שהעובד באמת יוכל קודם כל לדעת שהמעסיק צריך לשלוח את ההודעה הזו, אולי לציין שהודעה בדבר הפרטים נשלחה לחברת קופת הגמל.
ורד וייץ: פרטים נוספים שיכללו בהודעה, זה לא פירוט.
ורד וייץ: ג'ודי וסרמן: זה נושא אחר, נושא חשוב מאד, וספק אם צריך לכתוב את זה.
ורד וייץ: בתקנה 2 לתקנות, בהודעה לעובד כללו גם פרטים אלה, אלה בעצם פרטים נוספים שאינם מפורטים בחוק.
ורד וייץ: האחד הוא בסיס חישוב השכר והכוונה כאן היא או למשכורת חודשית, שכר יומי, באיזה אופן משתלם השכר.
ורד וייץ: אנחנו מדברים על בסיס חישוב, הייתי מציעה מינוח אחר שהוא לא בסיס חישוב השכר או תשלום השכר, משהו אחר שיהיה ברור שהכוונה היא לסוג אופן התשלום.
ורד וייץ: אולי אופן חישוב השכר.
נעה וגנר: לגבי סעיף 10 לחוק הגנת השכר, שאומר ששכר העבודה משתלם על בסיס של שעה/יום/שבוע, או לפי כמות התוצרת, בעצם מפה המינוח...
ג'ודי וסרמן: צריך לחשוב על מינוח יותר מוצלח כי הכוונה היא לא לסכום בכסף.
ג'ודי וסרמן: לעניין תקנה 2(2), "התשלום בשווה כסף לפי סעיף 3 לחוק הגנת השכר", "ושיעורו" אם יוסכם על דרך התשלום.
ג'ודי וסרמן: פעמים רבות תשלום בשווה כסף, אנחנו מדברים בעיקר על מגורים או מזון במקום העבודה, פעמים השיעור הוא קבוע, אם אנחנו מדברים למשל על שכר דירה, ופעמים רבות התשלום לא קבוע כשאנחנו מדברים על ארוחות במקום העבודה, ואז קשה לקבוע את השיעור, כי המעביד לא יודע כמה פעמים העובד יאכל.
נעה וגנר: יכול להיות שצריך להוריד את המילה.
נעה וגנר: זה התאים לנוסח קודם של טבלא שחשבנו לעשות.
דוד טל: אז מה לרשום?
נעה וגנר: להוריד את המילה "ושיעורו".
ג'ודי וסרמן: אולי "השיעור, רק אם הסכום הוא קבוע".
נעה וגנר: כיוון שהטבלא לא מכניסה בכלל סכומים, חוץ מהסכום הכולל של השכר הקבוע שמשולם, אז אולי לא....
ג'ודי וסרמן: צריך להוריד את זה גם אם סכום הוא קבוע.
דוד טל: אז אנחנו מורידים את "שיעורו".
דוד טל: עכשיו אנחנו עושים סדר בכל זה.
דוד טל: יש הערות לגבי תקנה 1(א)?
דוד טל: (ב)?
דוד טל: (ג)?
דוד טל: אין הערות, תקנה 1 מאושרת.
דוד טל: הערות לגבי תקנה 2 (1)? 2(2), הורדנו את "ושיעורו".
ג'ודי וסרמן: אני מבקשת לעניין הזה, במידה והשיעור קבוע, הייתי מבקשת שכן יהיה פירוט.
ג'ודי וסרמן: אם השיעור קבוע, שיפורט השיעור, רק במקרים שהשיעור הוא לא קבוע.
דוד טל: תכתבו בסוגריים אם כותבים "שיעורו" אז מידה והשיעור הוא קבוע, או משהו כזה.
נעה וגנר: או בסוף של אותו משפט, אם אפשר לדעת את השיעור בדרך זו, ואם השיעור קבוע.
דוד טל: משהו בנוסח הזה, על דעתה של היועצת המשפטית.
דוד טל: הערות או הסגות לגבי סעיף 3?
דוד טל: אנחנו עוברים לטופס 1.
דוד טל: סעיף 1 בטופס 1?
דוד טל: סעיף 2?
דוד טל: סעיף 3?
דוד טל: סעיף 4?
דוד טל: סעיף 5?
דוד טל: סעיף 6? סעיף 7?
ורד וייץ: אם רוצים לשנות את "בסיס" אז צריך גם לשנות בסעיף 5, יש את אותו מינוח.
דוד טל: בהחלט כן, אני מודה לך.
יוסי גווילי: עניין טכני קטן, אבל לפי סעיף __ לחוק היינו אמורים לציין פה או אורכו של יום העבודה או אורכו של שבוע העבודה, לפי נסיבות העניין, וכאן לכאורה צריך לציין את שניהם.
נעה וגנר: שמנו שם קו נטוי.
יוסי גטניו: יום יכול להיות שונה מיום ליום.
דוד טל: חוץ מזה שאנחנו מתכוונים לעבוד מקסימום 5 ימים שבוע.
נעה וגנר: בהקשר הזה הייתה הערה של היועצת המשפטית, ואנחנו מקבלים את ההערה על עניין תשלומים, עוד הערות שוליים לגבי האפשרויות השונות.
נעה וגנר: גם פה, הרי יש עובדים שלא חל עליהם חוק שעות העבודה והמנוחה, או שאולי המשמרות שלהם משתנות ויום המנוחה שלהם משתנה עקב כך, אז אולי נתייחס גם לזה.
ג'ודי וסרמן: בסעיפים 7 ו- 8 תוסיפו כוכבית באלו מקרים לא חייבים למלא את זה.
דוד טל: סעיף 9 כאמור עם השינוי שבמידה והוא זכאי לתשלומים האלה.
דוד טל: סעיף 10 במקום "עובדים" "מעבידים".
יוסי גטניו: שאלת הבהרה, וסליחה שאני מחזיר אותך לסעיף 1.
יוסי גטניו: למה אנחנו צריכים את אופן ההתאגדות?
יוסי גטניו: זה אולי לא ברור לאנשים מסוימים, למה זה פה?
יוסי גטניו: שיכתבו שם המעביד.
נעה וגנר: הדבר הזה עלה מפני שיש טענות שלפעמים לא יודעים בדיוק מי המעביד.
נעה וגנר: יש שותפות רשומה בשם הזה וגם חברה, פה אנחנו נותנים פרטים לגבי המעביד ולגבי העובד.
יוסי גטניו: המונח אופן ההתאגדות לא ברור.
ג'ודי וסרמן: אולי "היישות המשפטית"
דוד טל: ישות משפטית ואפילו לכתוב שותפות/חברה, צריך להבהיר את זה.
דוד טל: גם התיקון הזה יובא על דעת היועצת המשפטית.
דוד טל: אנחנו עוברים הלאה לטופס 2.
דוד טל: במקום "אופן ההתאגדות" נכתוב אותו דבר.
נעה וגנר: גם תשלומים עבור תנאים סוציאליים להם הוא זכאי.
דוד טל: טופס 3 תקנה 1, שינוי תנאי העבודה, שם העובד, שם המעביד, לגבי אופן ההתאגדות זה אותו דבר, מספר רישום תאגיד זה ברור?
ורד וייץ: אני מבקשת להעיר משהו, אני חושבת שצריך לכתוב כאן משהו שיבהיר שהודעת השינוי צריכה להתייחס להודעה הראשונה.
ורד וייץ: לאיזה פרט בהודעה הראשונה ההודעה הזו מתייחסת.
יוסי גטניו: "במקום סעיף זה, יבוא:"
דוד טל: מה אומר משרד העבודה?
נעה וגנר: אנחנו מקבלים את ההערה הזו.
דוד טל: על דעת כל התיקונים הללו, כפוף לכל התיקונים והשינויים - - -
ורד וייץ: עוד שאלה כללית, דברתי על זה עם היועצת המשפטית לאחר הדיון בעניין החוק, האם יש אפשרות להכניס כאן הוראה או הנחיה שעותק ההודעה יימסר לוועד העובדים?
נעה וגנר: אנחנו חושבים שהודעה נמסרת במסגרת יחסי עבודה ואני חושבת שלכך התכוון המחוקק.
נעה וגנר: שתהיה הודעה שנמסרת לעובד והעובד יידע על מה מדובר, אנחנו לא רוצים להכניס פה עניינים של למי זה נמסר, איך זה נמסר ועוד.
ג'ודי וסרמן: יש גם את העניין של הגנת הפרטיות.
דוד טל: קבלתי את זה, אני מודה לכם, התקנות הללו מאושרות כאמור בכפוף לכל שינויים שייעשו עם הניסוחים שיהיו על דעתה של היועצת המשפטית שלנו, תודה רבה לכולם הישיבה נעולה.
יאיר פרץ: אני מאוד רוצה לפתוח ולברך את כל אלה אשר עמלו להכנת חוק חשוב זה בו אנו דנים.
יאיר פרץ: אני רוצה גם לברך את מציע החוק שעמל רבות כדי שהחוק הזה יצליח.
יאיר פרץ: כיוון שהמעבר לשידורים דיגיטליים הולך ותופס תאוצה, גם בתחום זה נראה שיימצא פתרון.
ג’ודי וסרמן: אני מתחילה לקרוא את סעיפי הצעת החוק.
ג’ודי וסרמן: סעיף 1, סעיף הגדרות: "אירוע אסון המוני-אירוע הגורם לפגיעה חמורה בשלום הציבור, בביטחון הנפש או ברכוש המתייחס לציבור גדול או לשטח גדול, או אירוע שיש בו חשש לפגיעה כאמור, לרבות מחמת פגע טבע, מפגע סביבתי, אירוע חומרים מסוכנים, אירוע קרינה רדיולוגי, תאונה או פעילות חבלנית.
ג’ודי וסרמן: אירוע קרינה רדיולוגי-אירוע שבעקבותיו נחשף או עלול להיחשף לקרינה ברמה החורגת מן הרמה הגבולית שנקבעה לאוכלוסייה בתקן להגנה מפני קרינה של הוועדה לקרינה אטומית.
ג’ודי וסרמן: אירוע חומרים מסוכנים וחומר מסוכן-כהגדרתם בחוק החומרים המסוכנים התשנ"ג1993-.
ג’ודי וסרמן: בועת תרגום-תחום המשולב בתמונת המרקע, ובו מופיעים אדם או דמות המתרגמים לשפת סימנים.
ג’ודי וסרמן: גוף מפקח- אחד מאלה לפי העניין- (1)
ג’ודי וסרמן: לעניין הסמכות להתקין תקנות לפי חוק זה הנוגעות לשידורי רשות השידור-הוועד המנהל של רשות השידור באישור השר הממונה על רשות השידור.
ג’ודי וסרמן: במקרים אחרים הנוגעים לשידורי רשות השידור-הוועד המנהל של רשות השידור.
ג’ודי וסרמן: (2)לעניין שידורי הטלוויזיה המשודרים מכוח הוראות חוק הרשות השנייה-מועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו.
ג’ודי וסרמן: (3)לעניין שידורים המשודרים מכוח חוק התקשורת-המועצה לשידורי כבלים ושידורי לווין.
ג’ודי וסרמן: (4)לעניין שידורי הטלוויזיה החינוכית-שר החינוך".
ג’ודי וסרמן: ההערות שהתקבלו הן: בהגדרה אירוע אסון המוני- המילים "בביטחון הנפשי"-יימחקו.
ג’ודי וסרמן: בהגדרה "גוף מפקח"- לעניין רשות השידור-הוועד המנהל באישור השר.
ג’ודי וסרמן: במקום "הטלוויזיה החינוכית" יבוא "הטלוויזיה הלימודית" סמכויות שר החינוך לא יהיו לגבי שידורים המשודרים מכח הרשות השנייה.
דורון אבני: מדובר כאן בשתי הערות שלנו.
דורון אבני: ההערה הראשונה מדברת על סמכויותיה של הטלוויזיה הלימודית.
דורון אבני: הטלוויזיה הלימודית משדרת בכמה פלטפורמות, במסגרת שידורי הרשות השנייה היא משדרת גם בערוץ 2 וגם בערוץ 10.
דורון אבני: אנו סבורים שמכיוון שמועצת הרשות השנייה היא זו אשר מסדירה את שידורי הטלוויזיה הלימודית בערוץ 2 ובערוץ 10, היא זו שצריכה להיות מוסמכת לגבי טלוויזיה לימודית.
דורון אבני: בחוק הרשות השנייה ההתייחסות לטלוויזיה לימודית היא כטלוויזיה לימודית.
דורון אבני: המושג טלוויזיה חינוכית, הוא מושג שהטלוויזיה הציעה לצורך שידוריה, אך מבחינת ההגדרה החוקית הנכונה, היא קרויה הטלוויזיה הלימודית.
דוד הרפז: אני רוצה להעיר הערה מאוד עקרונית הנוגעת למהותו של החוק.
דוד הרפז: מבקר המדינה כתב בדו"ח המבקר האחרון: "רשות השידור והמועצה לשידורי כבלים ולווין ומשרד התקשורת, לא הקפידו על קיום דרישות חוק הקלות לחירש וכי לא היה פיקוח ראוי על זכייני הטלוויזיה בכבלים ועל מפעיל השידורים בלווין.
דוד הרפז: גם הטלוויזיה החינוכית לא עמדה במכסת השידורים המלווים בכתוביות הנדרשת בחוק".
דוד הרפז: כלומר, אותם גושים מפקחים נכשלו במשך שנים.
דוד הרפז: בשל כל ההצעה שלנו, היא שאותו גוף מפקח לא יהיה אחד מאלה אשר מנויים בהצעת החוק, אלא גוף אחר, כמו שופט מחוזי בדימוס.
יאיר פרץ: אם המטרה שלנו היא להוביל את הנושא הזה לכדי מימוש, רצוי לקבל את המערכת הפיקוח שקיימת היום.
יאיר פרץ: אני מבקש לקבל את ההגדרה כמו שהיא כתובה בחוק, בצרוף הערותיו של עו"ד אבני.
ג’ודי וסרמן: אני ממשיכה לקרוא את ההגדרות: "הודעת חירום-כמשמעותה בסעיף 8.
ג’ודי וסרמן: ועדת התאום-ועדת התאום שהתמנתה בהתאם לסימן ב' בפרק ט' לחוק הרשות השנייה.
ג’ודי וסרמן: חוק רשות השידור-חוק רשות השידור, התשכ"ה1965- חוק הרשות השנייה-חוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו התש"ן1990- חוק התקשורת-חוק התקשורת(בזק ושידורים), התשמ"ב1982-.
ג’ודי וסרמן: כתוביות-כתוביות בעברית בתוכניות והודעות חירום בשפה העברית וכתוביות בערבית בתוכניות והודעות חירום בשפה הערבית, הכוללת את כל שנאמר באותן תוכניות או הודעות חירום, לפי העניין למעט תוכניות לגיל הרך, בין שהכתוביות גלויות לכל הצופים ובין שהן ניתנות לצפייה לפי בחירת הצופה, ובלבד שתהיינה זמינות לכלל הציבור ללא תשלום נוסף".
ג’ודי וסרמן: ההערה שהתקבלה לגבי ההגדרה כתוביות-(1) במקום "את כל שנאמר" יבוא "את שנאמר" בשורה השנייה.
ג’ודי וסרמן: (2) הכנת תשתיות טכנולוגיות- יידון בהערות הכלליות.
ג’ודי וסרמן: (3) במקום "ללא תשלום נוסף" יבוא "ובלבד ששירות הכתוביות יינתן ללא תשלום נוסף"
ניר גרשון: לגבי ההגדרה של תוכנית הייתי מציע להוסיף או פה, או בסעיף בגוף ההצעה, אפשרות למועצות ולגופים המפקחים לחייב בכתוביות גם תוכניות בשפות אחרות.
ניר גרשון: בשידור הרב ערוצי ייתכנו ערוצים אשר פונים לקהל מקומי אחר.
ניר גרשון: אני לא מציע לחייב זאת בחוק, אלא רק להסמיך ולאפשר גוף מפקח לחייב בכתוביות או בשפת סימנים גם תוכניות נוספות.
יאיר פרץ: אני מציע שנדון בהערה הזו בין הקריאה השנייה לשלישית.
ג’ודי וסרמן: אני ממשיכה לקרוא את ההגדרות.
ג’ודי וסרמן: משדר טלוויזיה-מי שרשאי על פי כל דין לשדר שידורי טלוויזיה המיועדים לציבור.
ג’ודי וסרמן: נציבות-כהגדרתה בחוק השוויון לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח1998-.
ג’ודי וסרמן: ערוץ טלוויזיה-ערוץ טלוויזיה המשודר על ידי משדר טלוויזיה והמיועד בעיקרו לציבור בישראל, או לחלק ממנו.
ג’ודי וסרמן: שעות שיא-כמשמעותן בסעיף 2.
ג’ודי וסרמן: תכנית-תכנית טלוויזיה בשפה העברית או הערבית, שהופקה עבור ערוץ טלוויזיה, למעט תכנית אשר תוכנה המילולי הינו שולי.
ג’ודי וסרמן: תכנית המשודרת בשידור חי-לרבות תוכנית שהפקתה הושלמה 24 שעות או פחות לפני שידורה ולמעט חדשות".
ג’ודי וסרמן: ההערות שנשמעו לגבי "תוכניות המשודרות בשידור חי" הן : (1)
ג’ודי וסרמן: במקום 24 יבוא 48 שעות.
ג’ודי וסרמן: (2)
ג’ודי וסרמן: במקום "שהפקתה הושלמה" יבוא "שנמסרה לשידור".
אורי שנער: אנו מבקשים כי הנוסח שיאושר הוא הנוסח המונח כעת בפני הוועדה.
אורי שנער: אנו רצינו כי שידור חי יהיה שידור חי, אך באו ואמרו לנו כי יש מקרים בהם בבוקר מקליטים ובערב משדרים.
אורי שנער: אנו התפשרנו ואמרנו כי אנו מקבלים כי גם זה יחשב כשידור חי.
אורי שנער: בשל כך הסכמנו ל24- שעות ולא יותר.
אורי שנער: ההערות מנתקות לגמרי את ההגדרה של "שידור חי" מתוכנה.
אורי שנער: כאשר אומרים "שנמסרה" זה אומר כי אם מישהו יגיע עם קלטת כמה דקות לפני השידור, למרות שהיתה מוכנה כבר זמן ארוך לפני כן, זה יחשב לשידור חי.
חיימון גולדברג: ההערה שלנו היא הערה טכנית לחלוטין.
חיימון גולדברג: אם תוכנית כמו "פרנס בטברנה" מוקלטת יום לפני השידור, גם אם הקלטתה הסתיימה יש עדיין שלב ארוך של עריכת השידור.
חיימון גולדברג: אין אפשרות שתוכנית שהוקלטה אפילו 48 שעות לפני שידורה, אך עריכתה עדיין לא הסתיימה, תועבר לצורך תרגום כתוביות.
אורי שנער: על כן הלכנו לקראתכם ואמרנו: "שהפקתה הסתיימה".
חיימון גולדברג: אני מוכן להתפשר על הנושא הזה ולקבל את דברייך, אך אני עדיין סובר כי נושא השעות הוא עניין קריטי.
חיימון גולדברג: תוכנית שמוכנה 24 שעות לפני שידורה, לא ניתן להספיק ולהוציאה לתרגום כתוביות.
דורון אבני: הניסיון שלנו מראה כי אכן זמן קצוב של 24 שעות לשם תרגום תוכנית בכתוביות, הוא זמן קצר מדי.
דורון אבני: גם אנו מצטרפים להערה הזו.
דורון אבני: אנו חושבים כי הארכה ל48- שעות מאזנת יותר נכון בין האינטרסים של שני הצדדים.
יאיר פרץ: אני מעוניין להציע פשרה האומרת כי הזמן יקבע ל36- שעות.
חיימון גולדברג: אנו מסכימים.
ג’ודי וסרמן: אם כך ההערה הראשונה תוקנה ל36- שעות, ואילו ההערה השנייה לא התקבלה.
עמרי קאופמן: בהקשר של ההחרגה של מהדורות חדשות, אני רוצה לומר כי כאשר מדובר על מהדורת חדשות כולנו מיד חושבים על רצועת שידור של חצי שעה בשעות הערב או שעות הבוקר.
עמרי קאופמן: כאשר אנו מדברים על ערוץ חדשות ייעודי, אנו מדברים על 24 שעות של חדשות, כאשר החרגה של נושא חובת הכתוביות אך ורק למהדורת חדשות, לא מתייחסת לאפשרות שבה יש ערוץ חדשות המשדר 20 שעות מתוך 24 שעות מהדורות בשידור חי.
ג’ודי וסרמן: אדוני, אני חושבת כי ההערה שלך מתייחסת לסעיף 5, כתוביות במהדורות חדשות.
ג’ודי וסרמן: אנו נגיע לדון בכך יותר מאוחר.
ג’ודי וסרמן: אני ממשיכה לקרוא את ההגדרות: "תכנית מוקלטת-תכנית שאינה תכנית המשודרת בשידור חי, למעט מהדורת חדשות.
ג’ודי וסרמן: "תכנית לגיל הרך"-תכנית המיועדת או מופנית בעיקרה לצופים שגילם פחות מ7- שנים.
ג’ודי וסרמן: תרגום לשפת סימנים-תרגום לשפת סימנים, המופיע בבועת תרגום, של כל מה שנאמר בתוכנית או בהודעת חירום, בין אם הבועה והתרגום גלויים לכלל הצופים ובין אם הבועה והתרגום ניתנים לצפייה לפי בחירת הצופה, ובלבד שהתרגום יהיה זמין ללא תשלום נוסף".
ג’ודי וסרמן: גם כאן יש הערות רבות לעניין התשתית הטכנולוגית להעלמת הבועה מהמסך, ואנו נתייחס לכך בהערות הכלליות המופיעות בסוף.
ג’ודי וסרמן: אני חושבת כי כאן צריך לייחס גם את ההערה של "ללא תשלום נוסף" שהתייחסנו אליה לעניין הכתוביות.
ג’ודי וסרמן: אני עוברת לסעיף 2: "(א) שעות השיא הן שעות השידור בין 19:00 ל23:00-, אלא אם כן קבע הגוף המפקח אחרת בהתאם להוראות סעיף קטן (ב).
ג’ודי וסרמן: (ב) נוכח הגוף המפקח, לאחר בדיקת נתוני הצפייה בשידוריו של ערוץ טלוויזיה מסוים כי שעות השעות שבהן שיעור הצפייה בערוץ טלוויזיה הינו גבוה ביותר שונות משעות השיא כאמור בסעיף קטן (א), יקבע שעות שיא אחרות שלא יפחתו מארבע שעות ביום".
ג’ודי וסרמן: ההערה הראשונה שהתקבלה, היא ששעות השיא במקום 19:00-23:00 יבוא 20:00-23:00.
ג’ודי וסרמן: ההערה השנייה מדברת על כך שצריך להוסיף שעות שיא לשידורי ילדים.
ג’ודי וסרמן: השאלה היא האם אנו מדברים על אותו היקף שעות שיא, 4 שעות?
ג’ודי וסרמן: אנו הבנו מהמשדרים שמדובר בפרק זמן של שעה בשעות הבוקר 06:30-07:30, ושלוש שעות אחר הצוהריים.
מרדכי משעני: אני מציע להשאיר את הסעיף כפי שהוא נוסח בהתחלה.
ג’ודי וסרמן: לפי החלטת הוועדה ההערה לעניין קיצור השעות נדחית.
ג’ודי וסרמן: לעניין שעות שיא לילדים, הוועדה מחליטה על היקף של 4 שעות שייקבעו מועדן.
ג’ודי וסרמן: אני עוברת לסעיף 3 ולסעיף 4: "(א) משדר טלוויזיה ילווה בכתוביות בשיעורים המפורטים להלן, לפחות, מסך זמן שידורן של כלל התוכניות המוקלטות המשודרות, בכל ערוץ טלוויזיה בו הוא משדר: (1)
ג’ודי וסרמן: החל מיום תחילתו של חוק זה- 35% (2)
ג’ודי וסרמן: החל מיום 1 בינואר 2004 - 50% (3)החל מיום 1 בינואר 2005 - 65% (4)החל מיום 1 בינואר 2006 - 80% (5)
ג’ודי וסרמן: החל מיום 1 בינואר 2007 - 100% (ב)משדר טלוויזיה ילווה בכתוביות בשיעורים המפורטים להלן, לפחות, מסך זמן שידורן של כלל התוכניות המוקלטות המשודרות בשעות השיא, בכל ערוץ טלוויזיה בו הוא משדר: (1)
ג’ודי וסרמן: החל מיום תחילתו של חוק זה- 60% (2)החל מיום 1 בינואר 2005 - 70% (3)החל מיום 1 בינואר 2006 - 80% (ג) אין בהוראות סעיף קטן (ב) כדי לחייב ליווי תוכניות בכתוביות בהיקף העולה על המכסות הנקובות בסעיף קטן (א) סעיף 4: "(א) משדר טלוויזיה ילווה בכתוביות בשיעורים המפורטים להלן, לפחות, מסך זמן שידורן של כלל התוכניות המשודרות בשידור חי, בכל ערוץ טלוויזיה בו הוא משדר: (1)
ג’ודי וסרמן: החל מיום 1 בינואר 2003 - 30% (2)
ג’ודי וסרמן: החל מיום 1 בינואר 2004 - 40% (3)החל מיום 1 בינואר 2005 - 50% (4)החל מיום 1 בינואר 2006 - 60% (5)
ג’ודי וסרמן: החל מיום 1 בינואר 2007 - 75% (6)
ג’ודי וסרמן: החל מיום 1 בינואר 2008 - 85% (7)
ג’ודי וסרמן: החל מיום 1 בינואר 2009 - 100% (ב) משדר טלוויזיה ילווה בכתוביות בשיעורים המפורטים להלן, לפחות, מסך זמן שידורן של כלל התוכניות המשודרות בשידור חי בשעות השיא, בכל ערוץ טלויזיה בו הוא משדר: (1)
ג’ודי וסרמן: החל מיום 1 בינואר 2003 - 60% (2)החל מיום 1 בינואר 2005 - 65% (3)
ג’ודי וסרמן: החל מיום 1 בינואר 2007 - 75% (4)החל מיום 1 בינואר 2008 - 85% (ג)אין בהוראת סעיף קטן (ב) כדי לחייב ליווי תוכניות בכתוביות בהיקף העולה על המכסות הנקובות בסעיף קטן (א).
ג’ודי וסרמן: ההערה הראשונה לסעיפים אלו היא לגבי שיעור המכסות.
ג’ודי וסרמן: האם המכסות ייקבעו בהתייחס לתקופה של שבוע, חודש, רבעון, חצי שנתי, או שנתי?
ג’ודי וסרמן: בהערה (2) יש בקשה של ערוץ 10, של קשת ושאר המשדרים הפרטיים, לקבוע שיעור מכסה נמוך יותר לגבי המשדרים הפרטיים לעומת המכסות הקבועות לגבי המשדרים הציבוריים.
דוד הרפז: אנו לא מאושרים מהפירוט כפי שהוא.
דוד הרפז: אנו חושבים שזה צריך להיות יותר מצומצם, אך אלה דברים בהם ניתן לדון ולהגיע לעמק השווה לאחר הקריאה הראשונה.
דוד הרפז: ניתן להעלות הצעה כי מועד התחילה ידחה לנובמבר הבא, מועד תחילת השידורים הדיגיטליים, ולצמצמם במקביל את משך התקופה שבה עולים האחוזים.
דוד הרפז: בשל כך אני חושב שכרגע עלינו לקבל את הנוסח כפי שהוא.
דוד הרפז: לגבי שיעור המכסות, אני חושב כי זה צריך להיות שבועי.