GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ורד וייץ: אני חושבת שהיה נכון להכניס להגדרה את אותה הגדרה שמופיעה בסעיף 15, אחריות מנהלים לגבי שכר מינימום, האומרת: "תאגיד, קרי כל אדם שנחשד בביצוע העבירה, היה מנהל פעיל שנחשב למנהל שותף מוגבל ופקיד באותו תאגיד, ואחראי לעניין הנדון".
ורד וייץ: אני חושבת שזאת ההגדרה שמתאימה.
שי סומך: המשמעות של הסעיף שמציעה הגברת וייץ היא פגיעה גדולה מידי בחופש העיסוק של אדם שהורשע בעבירה על פי חוק שכר מינימום.
שי סומך: אם אדם כזה הורשע, הוא לא יוכל לעבוד אפילו בתור מנהל שיווק בחברה אחרת, כי על המדינה ייאסר להתקשר עם אותה חברה.
שי סומך: לכן התייחסנו רק לאדם שעובד בחברה זו והוא אחראי על תשלום שכר העבודה, כך צמצמנו את הפגיעה בחופש העיסוק.
ג'ודי וסרמן: שאלה למשרד האוצר, ולמשרד העבודה והרווחה.
ג'ודי וסרמן: יש חובה למסור תצהיר, או אפשרות ששר האוצר יקבע, בהתייעצות עם שר העבודה והרווחה, מסמך אחר.
ג'ודי וסרמן: כתוב, אמנם "בהתייעצות", ואני שואלת אם לא היה ראוי לכתוב: "בהסכמה".
גיא קריגר: כשאני נמצא בהתייעצות עם שר, אנחנו עושים את ההתייעצות הזו ברצינות, ואנחנו עושים כל מאמץ שזה יהיה בהסכמה.
דוד טל: הוועדה הזו חזרה והזכירה לממשלה שצריך לדון בוועדת חקירה פרלמנטרית שהממשלה היתה צריכה לדון בה על פי החוק, ולא דנה.
דוד טל: לא מתייחסים בכבוד לבית הזה, ולכן זה מעורר שאלות כאלה.
דוד טל: אבל אם משרד העבודה מסכים שזה יהיה בהתייעצות עם שר העבודה, אין בעיה.
ג'ודי וסרמן: "9.
ג'ודי וסרמן: תחילתו של חוק זה 90 ימים מיום פרסומו (בחוק זה - "יום התחילה"), ואולם תחילתו של סעיף 1 לחוק ששה חודשים מיום פרסומו.
ג'ודי וסרמן: ב.
ג'ודי וסרמן: על אף האמור בסעיף קטן (א), אם נכרת הסכם למתן שירותי כוח אדם בין קבלן כוח אדם לבין מעסיק בפועל, לפני יום קבלתו של חוק בכנסת (בסעיף זה - ההסכם)
ג'ודי וסרמן: יחולו הוראות אלה: סעיף 14א לחוק שכר מינימום תשמ"ז - 1987 (להלן - חוק שכר מינימום) כנוסחו בסעיף 4 לחוק זה, לא יחול לגבי עובד, שההסכם חל עליו, במשך תקופת תוקפו של ההסכם או עד תום שנה מיום התחילה, לפי המוקדם (להלן: תקופת המעבר); 2.
ג'ודי וסרמן: סעיף 14ב לחוק שכר מינימום תשמ"ז - 1987 כנוסחו בסעיף 3 לחוק זה, לא יחול על מעסיק בפועל, שהוא צד להסכם, במשך תקופת המעבר; ואולם בתקופת המעבר יחולו על מעסיק בפועל הוראות סעיף 14א לחוק שכר מינימום כנוסחו לפני יום התחילה.
ורד וייץ: אני רוצה להעלות שאלה שנתקלתי בה במציאות.
ורד וייץ: קיים חוזה בין הממשלה לקבלן כוח אדם ובו יש סעיף אופציה.
ורד וייץ: אם מאריכים את סעיף האופציה, טוענים שמדובר באותו חוזה.
ורד וייץ: תלוי היום כזה תיק בבית הדין לעבודה.
גיא קריגר: זה רק שנה.
דוד טל: הסעיף הזה מאושר.
דוד טל: היות שח"כ גוז'נסקי נמצאת עמנו, היא תשמש כשופטת לגבי הזמן המותר לתביעה.
מיכאל אטלן: הרחבנו את האחריות האזרחית של מעסיק בפועל, עד עכשיו היתה עליו אחריות פלילית.
מיכאל אטלן: השאלה היא כמה זמן צפוי המעסיק בפועל להיות חשוף לתביעה כזאת.
מיכאל אטלן: לכאורה, לפי דיני ההתיישנות הרגילים, 7 שנים בהן הוא צריך לשמור את כל הראיות שלו.
מיכאל אטלן: הטענה היתה שזה לא הוגן, ושצריך לתת למעסיק בפועל פרק זמן יותר קצר.
תמר גוז'נסקי: אנחנו לא בעידן המחשבים?
מיכאל אטלן: דיני ההתיישנות בדיני העבודה הם מסובכים.
מיכאל אטלן: אנחנו רוצים לעשות בהם רפורמה, יש הצעת חוק פרטית.
מיכאל אטלן: יש לחשוב על זה מחדש, מעבר לזמן מהעילה, יש את הזמן של מתי הסתיימו יחסי עובד מעביד, זה קריטריון חשוב.
מיכאל אטלן: אולי הדבר הנכון הוא לעשות לפי המוקדם, או שנה מסוף יחסי העבודה, או לפי איזשהו פרק זמן, המוקדם מביניהם.
מיכאל אטלן: התחושה שלי היתה שזה מסובך מכדי לפתור את זה כרגע, יחד עם זה לא נתנגד לקביעה.
דן אורנשטיין: אני רוצה להבהיר שמה שעומד על הפרק זה לא תקופת ההתיישנות הפלילית.
דוד טל: השאלה אם נטיל על המעסיק בפועל לשמור את הניירת כך שגם אם אחרי 7 שנים יבוא עובד לתבוע, תהיה לו את הניירת, או שנאמר שזה כבד בשביל המעסיק לשמור ניירת 7 שנים, ודי בשנה.
שרון אברהם-ויס: מדובר מהיום שבו נעשה לו עוול בפעם הראשונה.
שרון אברהם-ויס: כלומר, שאם אדם מסיים לעבוד 5 שנים אחרי שהיתה פגיעה בשכרו, לפי ה- 7 יוכל לתבוע, לפי השנה לא יוכל.
שרון אברהם-ויס: בעניין המסמכים, הרי ממילא המסמכים של החוזה עם הקבלן נשמרים 7 שנים, אז למה לעניין העובד הוא לא צריך?
שרון אברהם-ויס: לכן, לדעתנו, חוקי ההתיישנות הרגילים של 7 שנים צריכים לחול.
תמר גוז'נסקי: אני מעריכה שהיום, בעידן המחשבים, זה לא לשמור ניירת, אלא לשמור במחשב.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת שלמעסיקים יש עניין רב לשמור מסמכים כי יכולים לבוא אליהם בטענות גם בנושאים אחרים.
תמר גוז'נסקי: לכן, אני חושבת שאין שום בעיה טכנית, בעיקר שאנחנו עם הפנים קדימה.
תמר גוז'נסקי: דבר שני, מי שבעיקר נפגע אלו העובדים החלשים שאין להם יכולת, הם לא מאורגנים, והם בדרך כלל פונים רק אחרי שנפגעים.
תמר גוז'נסקי: אלה שבדרך כלל פונים, עושים זאת תוך שנה.
תמר גוז'נסקי: יהיו, אולי, 5 שלא יפנו, לכן, לא מדובר בגל של תביעות אחרי 7 שנים.
תמר גוז'נסקי: יש לנו בעיה עם אנשים שלא מבינים עברית, שלא מכירים את החוקים, יש לנו ארץ מאוד מגוונת וצריך לתת הזדמנות.
תמר גוז'נסקי: אני מציעה, שאם משרד העבודה יתקין שינוי כללי בחוקי ההתיישנות, זה יחול, כמובן, גם על החוק הזה.
דוד טל: נשאיר את זה 7 שנים.
דן אורנשטיין: אנחנו צריכים לקבל אישור של הוועדה להחיל תקופות התיישנות רגילות: בפלילי 5 שנים ובאזרחי 7 שנים.
דוד טל: תנסח, יחד עם היועצת המשפטית, את הסעיף הזה.
דוד טל: אנחנו מאשרים את החוק הזה לקריאה שניה ושלישית, אלא אם כן יהיו שינויים מהותיים בבדיקת המחלקה המשפטית.
ג'ודי וסרמן: עניין מרוץ ההתיישנות של המעסיק בפועל יהיה בהתאם להתיישנות הקיימת לגבי קבלני כוח האדם, 5 ו- 7 ולא מועד מאוחר יותר מיום תשלום השכר, ולא מיום קבלת ההודעה.
יאיר פרץ: על סדר היום הצעת חוק הקמת בתי יד לבנים, התשס"ב-2001, של חבר הכנסת מרדכי משעני.
יאיר פרץ: בבקשה, אדוני המציע.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     	אני מבקש להעיר כמה הערות בפתיחה.
יאיר פרץ: הצעת חוק דומה של חבר הכנסת לשעבר שלמה בוחבוט עברה בשנת 1994, כשהיה לה רוב גדול בקריאה הטרומית.
יאיר פרץ: הצעת החוק הזאת הוגשה לאחר תמיכתו של ראש הממשלה דאז יצחק רבין זכרו לברכה, אבל כתוצאה מפיזור הכנסת, הצעת החוק הזאת לא המשיכה ובכך נקטעה הרציפות.
יאיר פרץ: אני מדגיש את הנקודה הזאת במיוחד משום שאני חושב שחשוב מאד שאנחנו נכין את ההצעה שמונחת לפנינו כדי שהיא תעבור בקריאה ראשונה במליאה, ואז – גם אם לא נספיק להעביר אותה בקריאה שנייה ושלישית בכנסת הזאת משום שבפוליטיקה קשה לדעת מה יילד יום– לפחות יוחל עליה חוק הרציפות ואפשר יהיה להמשיך.
יאיר פרץ: המטרות של החוק הן הבאות: ראשית, כל הנושא של הקמת יד לבנים לא מוסדר.
יאיר פרץ: זה נעשה בצורה בלתי מוסדרת ולכן יש בעיות.
יאיר פרץ: הבעיות הן כדלקמן: ראשית, יש מקומות בארץ כמו בית שאן, כמו בית שמש, כמו אופקים וכמו מקומות אחרים – שבהם אין כלל בית יד לבנים.
יאיר פרץ: מספר הנופלים במקומות האלה הוא לא קטן.
יאיר פרץ: שנית, גם כאשר יש יד לבנים – ועם כל הצער שבדבר – העניין לא מוסדר, ואני אומר אפילו מעבר לחוק – אין גם הסדרים באשר לאיך מתפעלים, מי מתפעל, מי אחראי, מה עושים שם.
יאיר פרץ: אני אתן דוגמה – בחולון יש בית יד לבנים מפואר אבל ראש העיר עושה שימוש במקום בניגוד לדעתם של הורים, אלמנות ויתומים.
יאיר פרץ: פנינה כהן:     	סליחה, האלמנות לא שם בכלל.
יאיר פרץ: לאלמנות אין מקום בבתי יד לבנים – אז אולי בניגוד להורים, האלמנות והיתומים לא שותפים שם.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     	פנינה, אני תכף אעיר את ההערה הנוספת שלי ואז תראי שאולי בשלב הראשון טעינו בעניין הזה, אבל אנחנו מנסים לתקן את זה ובאמת הכוונה היא כוונה בתום לב.
יאיר פרץ: נתתי את הדוגמה של חולון ויש מקומות אחרים בהם הרשות – כתוצאה מבעיות תקציביות – לא מסייעת, ולכן יש גם מקומות שבתי יד לבנים נמצאים במצב שאסור היה להגיע אליו.
יאיר פרץ: אני אומר ואמרתי זאת גם במליאה –  לחברה יש חוב מוסרי שאנחנו חייבים לפתור אותו, אנחנו חייבים לעמוד בו.
יאיר פרץ: זהו אולי אחד המקומות הבודדים שיש לאותם הורים, אלמנות, יתומים, להתייחד עם יקיריהם.
יאיר פרץ: אני חושב שאנחנו חייבים להסדיר את זה.
יאיר פרץ: לא רק ראש הממשלה יצחק רבין זכרו לברכה, אלא גם שר הביטחון הנוכחי ישב עם אנשי עמותת יד לבנים וסיכם חד וחלק שהוא תומך בהצעת החוק והוא חושב שהדבר הזה צריך להתבצע לאלתר.
יאיר פרץ: בקריאה הטרומית אנחנו קיבלנו את תמיכת הממשלה ואני גם רוצה לומר לסיום דבר נוסף.
יאיר פרץ: אני יודע  - ולא אני, אני זה מספיק, אבל דווקא נציגי ההורים, האלמנות והיתומים, מודעים לבעיה הכלכלית שמדינת ישראל עומדת בפניה בימים אלו.
יאיר פרץ: ולכן – אני אומר שזה דווקא בא מטעמם ולא מטעמי – בנושא הכספי הם הלכו מעל ומעבר לקראת ויש כאן פריסה של קרוב לשבע שנים, זאת אומרת החוק הזה אומר שיוקם בית יד לבנים בכל רשות מקומית אבל הביצוע הוא לא מיידי אלא בטווח של שבע שנים, עובדה שפורסת את ההוצאה לתקופה ארוכה מאד ולכן ההוצאה היא לא גדולה.
יאיר פרץ: יש לנו הערכות שההוצאה יכולה להיות בסכומים מאד-מאד לא גדולים והם לא יטילו מטלה גדולה.
יאיר פרץ: בסיום אני רוצה להתייחס לנושא של האלמנות.
יאיר פרץ: אנחנו נציע היום לתקן את סעיף 2 שמונח בפניכם כך שאנחנו רוצים שנציג או נציגת האלמנות יהיו חלק מאותה מועצה שתפקח על ההקמה ועל התפעול של יד לבנים.
יאיר פרץ: בנוסח המקורי זה לא הופיע – זה בתום לב.
יאיר פרץ: אני רוצה לומר לסיום, גב' פנינה כהן – אני חושב שאם נאשר את החוק הזה, אנחנו עושים דבר טוב וחשוב גם להורים, גם לאלמנות וגם ליתומים.
יאיר פרץ: אני חושב שאסור שבנושא כזה תעיב איזושהי מחלוקת על העניין הזה ואני קורא לכולם להיות בעניין הזה ביחד ולהעביר את החוק הזה בקריאה ראשונה.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     תודה רבה לאדוני.
יאיר פרץ: ברשותך, אני רוצה לומר מספר מלים.
יאיר פרץ: ראשית, נפלה בחלקי הזכות לנהל כמה ישיבות שבהן עלו הצעות חוק של חבר הכנסת מוטי משעני.
יאיר פרץ: אני מוכרח לומר שמדובר בהצעות חוק מאד משמעותיות שמיטיבות עם אוכלוסיות רבות.
יאיר פרץ: באשר להצעת החוק המונחת לפנינו, אין לי ספק שהדבר טוב ונחוץ ואין לי ספק שהקמת יד לבנים בכל רשות ורשות במדינת ישראל זה דבר שיכול לתרום.
יאיר פרץ: זו אולי התרומה היחידה שלנו שאפשר לתת לאותם יקירים שהלכו לעולמם והקריבו את נפשם למען קדושת הארץ והמולדת.
יאיר פרץ: אבל, צורם לי – ואני אומר לך בכנות, חבר הכנסת משעני, חברי הטוב – שדבר כזה צריך להיעשות בחקיקה ושצריך להטיל זאת על רשות מסוימת.
יאיר פרץ: אתמול סיירתי בכמה רשויות והדברים מגיעים לכדי מצבים אקוטיים של סגירת מוסדות למפגרים, של הורים שסובלים ואין אפשרות להפעיל דברים אלמנטריים מינימליים.
יאיר פרץ: אני אומר לך שהנושא הזה ראוי לכל הכבוד, אנחנו צריכים לפעול כמחוקקים וכל אזרח במדינת ישראל חייב לפעול בתחום הזה, אבל בוא נעשה את העניין הזה באיזו הסכמה, במתכונת שנוכל לעמוד בה ולכבד גם את הנופלים.
יאיר פרץ: לא יכול להיות שנחוקק חוק ונטיל על רשות מקומית, ואותו  ראש רשות יגיד – אין לי אפשרות לתת את הדברים הבסיסיים לחינוך.
יאיר פרץ: מצד שני, עומד חוק כרועץ.
יאיר פרץ: מתפקידי הקודם אני יודע שבמושב מסוים שנפלו בו כשלושה חללים, המשפחות השכולות פלוס הרשות המקומית הקימו ועדה קטנה, גייסו תרומות ועשו מקום לתפארת ישראל.
יאיר פרץ: פנינה כהן:     ובלי חוק.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     בלי חוק.
יאיר פרץ: חבר כנסת משעני, אני אומר לך שזה יותר טוב ויותר יעיל באשר לאלה שרוצים להנציח אותם.
יאיר פרץ: אני מזמין אותך לראות את המקום הזה.
יאיר פרץ: הוא מטופח, הוא מתוחזק, הוא מקום לתפארת.
יאיר פרץ: יש במקום ספריה לזכר אותם הנופלים, הספריה מוחזקת בהתנדבות על ידי הקהילה במקום.
יאיר פרץ: כמה חשוב.
יאיר פרץ: שכחנו את הימים שעם ישראל התנדב, האמהות שלנו שיצאו למחנות צבא והקימו כל מיני אתרים כאלה.
יאיר פרץ: איפה הדבר היפה הזה של העם היהודי?
יאיר פרץ: לכן אני אומר שזו גזירה שהציבור לא יכול לעמוד בה.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     לא צריך להגזים.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     האם אדוני יודע מה העלות של דבר כזה?
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     כן, אני יודע.
יאיר פרץ: ראשית, אני אומר שהצעת החוק לא מטילה את ההקמה על הרשות המקומית.
יאיר פרץ: היא מטילה זאת על המדינה, כתוב בפירוש.
יאיר פרץ: גם היום, בכל אותם בתי יד לבנים הרי מי שבעצם אחראי לתפעול זו הרשות המקומית, כך שבכל מקרה הנטל הוא על הרשות המקומית.
יאיר פרץ: לכן, אנחנו לא יוצרים כאן איזשהו נטל חדש.
יאיר פרץ: אני אומר שוב – המבנה, הקמתו, כתוב בסעיף 6(א) "הקמת מבנה תמומן מאוצר המדינה", לא כתוב מהרשות המקומית.
יאיר פרץ: זאב בר:     גם מפעל הפיס משתתף, בסעיף 4. אנא תעיין ותראה.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     עם כל הכבוד אדוני – הלוואי והיינו יכולים להסדיר את העניין הזה שלא בחוק, אבל הא ראיה שעד היום – אנחנו נמצאים היום ב-2002- הדבר הזה לא הוסדר.
יאיר פרץ: אני אתן לך רשימה של מקומות שבהם אין בית יד לבנים.
יאיר פרץ: אז למה לא עשו בבית שאן שבה יש 46 נופלים?
יאיר פרץ: באילת יש 96 נופלים, בבית שמש יש 34 נופלים, ביבנה 44 נופלים, באור עקיבא 58.
יאיר פרץ: זאב בר:     	ראש המועצה מתנגד.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	אבל בכל המקומות האלה, אדוני, למיטב ידיעתי, יש הנצחה.
יאיר פרץ: הזכרת את העיר בית שמש, אני מזמין אותך לראות את האתר בבית שמש, היתה לי הזכות לקחת חלק ביום הזיכרון לחללי צה"ל, נאמתי שם באתר הזה, אתר לתפארת עם ישראל.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     	זה לא סותר.
יאיר פרץ: אדוני, ביום 16 בינואר 2002,  35 חברי כנסת – אף אחד לא התנגד – הצביעו בקריאה טרומית בעד החוק הזה.
יאיר פרץ: אני חושב שעם כל הכבוד, אי אפשר שלא לחוקק חוק שיסדיר את העניין הזה.
יאיר פרץ: יכול להיות שנצטרך לעשות שינויים, אני פתוח לנושא השינויים – גם בנושא של איך מטילים את המעמסה על הרשות המקומית – אבל אני חוזר ואומר שלפי דעתי חייבים את הדבר הזה לפתור בחוק משום שכל מה שנעשה עד היום לא פתר את הבעיה.
יאיר פרץ: אני אומר – אני פתוח גם בקריאה הראשונה, אנחנו מציעים איזשהם תיקונים בקריאה הראשונה ואני גם פתוח לקראת הקריאה השנייה והשלישית אם יהיה צורך לעשות שינויים שאו יקטינו את המעמסה על הרשות המקומית או ימצאו את המימון ממקום אחר, אבל אני בשום פנים ואופן לא חושב שאין מקום לכך.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	לא חלילה שאין מקום.
יאיר פרץ: המקום הוא מקום מכובד, אני חושב שחובה עלינו, כבית מחוקקים – וגם כל אזרח, לא כחבר כנסת אני אומר את הדברים – חובה עלינו לעשות הכל על מנת להנציח את אותם יקירים.
יאיר פרץ: מוטי שלו:     	למה לא עשו את זה כל השנים עד היום?
יאיר פרץ: למה צריך להגיע לחוק?
יאיר פרץ: ניסים זיתוני:     	זה הזמן לעשות את זה עכשיו.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	אני אמנם תקופה מאד קצרה בכנסת הזאת, אבל אני אדם ריאלי ואני אומר כך – הגיעה השעה אולי לעשות ולעשות את זה בהסכמה, אבל אני לא בדעה לחוקק חוק ואחר כך להכניס זאת לאיזה ארכיב.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     	זה לא ייכנס לארכיב.
יאיר פרץ: ניסים זיתוני:     	הכוונה לממש את זה.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	אני רוצה למצוא דרך ולכך אני מוביל.
יאיר פרץ: נשמע את משרדי הממשלה, נמצא דרך להקים צוות של משרדים שיבנה מודל שנוכל לממש אותו, שנוכל לכבד את העניין ולא סתם להעביר הצעת חוק בקריאה ראשונה.
יאיר פרץ: עובדה – משנת 1994 עברה הצעת חוק בקריאה טרומית של חבר כנסת בוחבוט.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     	אבל אז הכנסת התפזרה.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	אבל מ- 1994 עד 2002 זה בכל אופן שמונה שנים.
יאיר פרץ: פנינה כהן:     	ראה את ראשון לציון – איזה בית לתפארת, בלי חוק.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     	זה שיש מקומות מסוימים ללא חוק, זה לא אומר – גברתי, עם כל הכבוד – שבמקומות שאין בהם, לא צריך חוק.
יאיר פרץ: פנינה כהן:     	בשביל המיעוט הזה צריך לחוקק חוק?
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     	אין בעניין הזה מיעוט.
יאיר פרץ: אריאלה קלעי:     	אריאלה קלעי, משרד המשפטים.
יאיר פרץ: הממשלה מתנגדת להצעת החוק.
יאיר פרץ: אני לא יודעת על איזה סיכום מדבר חבר הכנסת משעני, לי יש מכתב משר הביטחון שהוא מתנגד להצעת החוק.
יאיר פרץ: נציגי משרד הביטחון כאן, הם יגידו ודאי את דעתם.
יאיר פרץ: גם משרד האוצר כאן, גם הוא יביע דעתו.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     	שר הביטחון מדבר בשני קולות כנראה, נכון?
יאיר פרץ: אני אראה לך מכתב שהוא לא מתנגד.
יאיר פרץ: אריאלה קלעי:     	המכתב שיש לי משר הביטחון הוא אחרי המכתב שיש לאדוני.
יאיר פרץ: זאב בר:     	יופי, אז כל פעם יחזרו בהם.
יאיר פרץ: יש כאן רצינות?
יאיר פרץ: אני לא מבין, שר ביטחון במדינת ישראל נותן כאן מכתב סודי, הוא חוזר בו?
יאיר פרץ: אז מה, הוא יכול לייצג אותי כשר ביטחון?
יאיר פרץ: אריאלה קלעי:     	סליחה, אדוני, אני כאן כדי להביע את עמדת הממשלה ואת זה אני אעשה.
יאיר פרץ: אנחנו לא חושבים שהעניין הזה צריך להיות מוסדר על ידי חוק – לא לכל דבר  צריך חוק.
יאיר פרץ: לגבי ההתנגדויות האחרות ידבר משרד הביטחון, משרד האוצר, ואם יהיה צורך אשלים בסוף.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     	גברתי, את הערת הערה.
יאיר פרץ: אני רוצה לומר לך שבקריאה הטרומית את לא יודעת לאיזה סיכום...
יאיר פרץ: אריאלה קלעי:     	אני ראיתי את הסיכום, אדוני, הוא מונח לפניי.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     	סגן שר הפנים אזולאי הודיע מעל בימת הכנסת, בתשובתו להצעת החוק ,שהוא מסכים.
יאיר פרץ: אריאלה קלעי:     	זה מונח לפניי.
יאיר פרץ: אני לא רוצה להתייחס למה שאמר סגן השר.
יאיר פרץ: עמדת הממשלה היא להתנגד להצעת החוק.
יאיר פרץ: זאב בר:     	אז שלא יגייסו את הילדים שלנו לצה"ל שיהיו בשר תותחים.
יאיר פרץ: אריאלה קלעי:     	אל תכעס עלי.
יאיר פרץ: זאב בר:     	מה זה אני לא אכעס עלייך?
יאיר פרץ: אני רוצה הנצחה לבן שלי, את תגידי לי לא?
יאיר פרץ: אני רוצה פינה שבה אני יכול לבוא לבכות, אני כאב שכול.
יאיר פרץ: שר הביטחון נותן כאן התחייבות, מכתב סודי, פתאום היא מביאה מכתב שמבטל את המכתב הזה?
יאיר פרץ: זה רציני?
יאיר פרץ: אריאלה קלעי:     	אני רק אומרת שזאת עמדת ממשלה.
יאיר פרץ: זאב בר:     	אני מדבר מתוך הרגשות שלי.
יאיר פרץ: אני איבדתי בן לפני 20 שנה וזה כמו עכשיו, כמו הרגע הזה.
יאיר פרץ: איך אפשר לדבר כך?
יאיר פרץ: מי יודע מה הצרכים שלנו?
יאיר פרץ: האוצר יודע מה הצרכים שלי?
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	אתה צודק במאת האחוזים ואני חש באמת את הכאב שלך.
יאיר פרץ: זאב בר:     	הכאב שלי הוא כאב שאף אזרח לא יכול לחוש אותו.
יאיר פרץ: ניסים זיתוני:     	היא אמרה את זה באדישות.
יאיר פרץ: אריאלה קלעי:     	אתה לא תקבע איך אמרתי זאת.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	סליחה.
יאיר פרץ: לכל אחד כאן יש את תפקידו.
יאיר פרץ: חלילה וחס, היא לא אמרה את זה באדישות.
יאיר פרץ: תאמינו לי שבתוך תוכה היא רוצה לעזור לפחות כמונו.
יאיר פרץ: ניסים זיתוני:     	אז היא צריכה לעזור לנו.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	אבל זה לא תפקידה.
יאיר פרץ: תפקידה כאן על תקן של להביא את עמדת הממשלה, גם אם זה מנוגד לדעתה האישית והשקפת עולמה.
יאיר פרץ: גם אני – אם אני יושב כאן בתקן של נציג הממשלה ונציג הוועדה הזאת – אני חייב להציג את הדברים בצורה מאד כנה, למרות שבתוך תוכי אני אומר לכם- אני הקמתי חדר הנצחה ביוזמתי האישית במושב רווחה כשהייתי מנהל מתנ"ס.
יאיר פרץ: כיושב ראש הישיבה, אני אומר לכם באחריות מלאה שזו המטרה והמגמה גם של כל היושבים כאן, של נציגי הממשלה.
יאיר פרץ: אין לי ספק שכל אדם במדינת ישראל – ראש רשות, שר במדינת ישראל, פקיד, כל אדם ואדם, נציגי האוצר – כולם כאיש אחד בלב אחד רוצים להנציח את יקירינו.
יאיר פרץ: זה היקיר שלך כפי שהוא יקיר שלי.
יאיר פרץ: זאב בר:     	אני שמח לשמוע את זה.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	המגמה שלי לפחות להוביל לכך שמכל העניין הזה ייצא משהו מעשי.
יאיר פרץ: זאב בר:     	אדוני היושב ראש, כהערת ביניים – כל השנים וכל הזמן "מאכילים" אותנו אנחנו אתכם, אנחנו מכירים אתכם, וכל המלים האלה.
יאיר פרץ: לא פורטים את זה לדבר מאד פשוט – רוצים בית למשפחות השכולות כדי לבוא לבכות שם את יקירינו.
יאיר פרץ: שתהיה לנו פינה שנוכל לדבר בינינו.
יאיר פרץ: אני חופשי לדבר עם אב שכול לא כפי שאני מדבר אתך או עם מישהו אחר שלא פקד אותו ושלא יפקוד אותו אסון כזה.
יאיר פרץ: אתם יודעים מה זה?
יאיר פרץ: זה כמו ימי החושך, אנחנו נכנסים ונפגשים ביחד – אחד נפתח כלפי השני, אדוני.
יאיר פרץ: אז מה אנחנו דורשים?
יאיר פרץ: תנו לנו את הפינה הזאת.
יאיר פרץ: לא מדובר בהרבה כסף, אדוני.
יאיר פרץ: ניסים זיתוני:     	אנחנו גם לא צריכים טובות.
יאיר פרץ: אנחנו צריכים שזה יהיה מעוגן בחוק ובלי שום טובות שאנחנו צריכים לרדוף אחר הרשויות.
יאיר פרץ: שמעון ביתן:     	הגברת ייצגה כאן את עמדת הממשלה.
יאיר פרץ: למיטב ידיעתנו, לא התקיים דיון רציני, אם התקיים בכלל דיון, בממשלה.
יאיר פרץ: אריאלה קלעי:     	אדוני, התקיים דיון בוועדת שרים לענייני חקיקה.
יאיר פרץ: זאת עמדתה.
יאיר פרץ: שמעון ביתן:     	שנית, הביאו כאן דוגמאות מבתי יד לבנים במקומות שיש בהם קהילה חזקה ומסוגלת להקים ולהחזיק את זה.
יאיר פרץ: ישנם הרבה מקומות שבהם הקהילה היא נחשלת וחלשה, הם מודעים לצורך אבל לא יודעים איך להגיע לכך.
יאיר פרץ: אם זה בהסכמה – וכולנו הרי יודעים וקוראים עיתונים – הסכמים שמוסכמים  וחתומים עליהם שרי ממשלה, לא מתבצעים ולא מתקיימים.
יאיר פרץ: זאב בר:     	יש כאן מכתב של שר הביטחון.
יאיר פרץ: שמעון ביתן:     	בנושא רגיש כזה, גם אם יגיעו לידי הסכמה – הרי כולנו יודעים שלא תמיד כל דבר שבא לידי הסכמה הוא בא גם לידי ביצוע.
יאיר פרץ: אם זה מעוגן בחוק – גם אותן שכבות חלשות יכולות לבוא ולתבוע את זכותן להקים בית יד לבנים.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     	אדוני היושב ראש, כיוון שזו הצעת חוק שלי, אני רוצה להציע – עם כל הכבוד למחלוקת- בסדר, הממשלה מתנגדת, משרד זה מתנגד, משרד אחר – בסך הכל מי שקובע זו הכנסת וחברי הכנסת.
יאיר פרץ: אני מבקש שאנחנו נלך בפרוצדורה הרגילה.
יאיר פרץ: אנחנו נעבור על הסעיפים.
יאיר פרץ: אם אדוני ירצה, ייתן לנו אחר כך ונחליט אם לקיים הצבעה או לא – אולי בינתיים לצורך ליבון העניינים עם משרדי הממשלה – אבל לפחות נכין את עצמנו לקראת הקריאה הראשונה.
יאיר פרץ: הלן מור:     	אני מבקשת להביע את עמדת משרד הביטחון, שבהחלט ישנה הבנה לכל הנושא והצורך אבל גם שר הביטחון הוא חלק מהממשלה, וכל עוד הממשלה מתנגדת להצעת החוק הזאת, אזי שר הביטחון כחלק ממנה גם מתנגד.
יאיר פרץ: אם תוסר ההתנגדות הזאת, בכל מקרה שר הביטחון אומר שמתקציב הביטחון הדבר לא יכול להתבצע.
יאיר פרץ: כרגע, בשלב זה הוא מתנגד.
יאיר פרץ: ישנה גם התנגדות של שר הביטחון לסעיפים ספציפיים בהצעה הזאת, מעבר להתנגדות הכללית להצעת החוק, כגון העובדה שמחייבים את שר הביטחון כאן להיות האחראי על ביצוע החוק.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     	אין בעיה.
יאיר פרץ: אני מצהיר עכשיו שאני מוכן להעביר את זה לשר הפנים.
יאיר פרץ: הלן מור:     	זה בנוסף.
יאיר פרץ: אני אומרת שאלה הערות נוספות, כולל גם הנושא שאין רוב למשרדי הממשלה במועצה הציבורית הזאת שתוקם.
יאיר פרץ: בעצם יש רוב כאן לנציגים של מציעי החוק, אבל לא בעצם למשרדי הממשלה וצריך לחשוב על כך.
יאיר פרץ: אם באמת תעבור הצעת החוק, צריך לעשות משהו במתכונת של חוק הגנים הלאומיים ואתרי שמורות טבע, שהרוב הוא למשרדי הממשלה וכן מי ימנה את המועצה הזאת.
יאיר פרץ: כל הסעיף הזה הוא גם כן לא ברור.
יאיר פרץ: כמובן ששר הביטחון התנגד לנושא של התערבות בעבודת הרשויות המקומיות שהוא כלל לא ממונה עליהם, ובנוסף לכך הוא מתנגד לחוק כרגע בהיות עמדת הממשלה כזאת.
יאיר פרץ: זאב בר:     	אני רוצה להבהיר שמשרד הביטחון מעורב, ועוד איך מעורב, בכל העניין של בתי יד לבנים ובהנצחה.
יאיר פרץ: גברתי יודעת – וזה מופנה גם לאוצר – שבכל בתי יד לבנים, התכנים – אדוני, ומדובר בהרבה כסף, רוב הכסף הולך לתכנים – שקשורים בהנצחה זה בא מתקציב משרד הביטחון וזה קיים מאז שהקימו את בתי יד לבנים ועד בכלל.
יאיר פרץ: גברתי טוענת כאילו זה נטל על משרד הביטחון – זה לא מדויק – כי הנטל קיים, גם לגבי הרשויות.
יאיר פרץ: כל רשות מתחזקת, עד היום, כראות עיניה את כל בתי יד לבנים.
יאיר פרץ: אדוני היושב ראש, ציינת שהיית בטקס בבית שמש, מי תחזק את זה, מי ערך את הטקס?
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	העירייה.
יאיר פרץ: זאב בר:     	העירייה, הרשות, אז מה אנחנו מבקשים?
יאיר פרץ: היום ראש העיר בית שמש הוא טוב ואכפת לו מהמשפחות השכולות ואכפת לו לערוך טקסים, אבל יש מקומות שזה לא מעניין אותם.
יאיר פרץ: החוק בא לכולם.
יאיר פרץ: קח לדוגמה את ראש העין.
יאיר פרץ: האדון לא מוכן בשום פנים ואופן לשמוע על הקמת בית יד לבנים, וזאת מהנימוקים שאתה העלית, שאין כסף לחינוך ואין כסף לנושאים אחרים.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	כשיהיה חוק, הוא יעשה את זה?
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     	כן.
יאיר פרץ: אם לא – מישהו יגיש בג"ץ.
יאיר פרץ: בשביל מה עושים חוק?
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	כמה נושאים היו במדינת ישראל שיש לגביהם חוק – ומישהו מבצע אותם?
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     	גברתי נציגת משרד הביטחון ושר הביטחון – אל"ף, כתגובה לדברייך אני רוצה להגיד את הדברים הבאים.
יאיר פרץ: אני רוצה לקרוא מכתב מה-24 באוקטובר 2001 – פגישה של שר הביטחון והוא מדבר על חקיקה, הוא אומר: "לקדם חקיקה ממשלתית בעניין הקמה ואחזקת בתי יד לבנים על פי הצעת ראש הממשלה ושר הביטחון דאז יצחק רבין זכרו לברכה", זאת אומרת שאנחנו לא עושים יש מאין.
יאיר פרץ: אנחנו באים ומקדמים הצעה של שר הביטחון בכבודו ובעצמו.
יאיר פרץ: אמרתי כבר קודם – לגבי ההערות שלך אני מוכן לשתף פעולה עם כל משרדי הממשלה, ובלבד שאנחנו נשיג את המטרה.
יאיר פרץ: אם שר הביטחון יגיד שהוא רוצה שהשר הממונה יהיה שר הפנים, אין לנו בעיה.
יאיר פרץ: הרי מצד אחד את אומרת – אנחנו רוצים להיות חלק מהמועצה ומשרדי הממשלה, מצד שני אתם אומרים שאתם מתנגדים.
יאיר פרץ: אם אתם רוצים – גם בזה אנחנו נלך לקראתכם.
יאיר פרץ: אבל, אני אומר שוב – המטרה שלנו היא להגיע לחקיקה כדי שאדם בעיר כמו ראש העין, שבנו נפל, וראש העיר לא רוצה לבצע את החוק – יוכל להגיש עתירה לבג"ץ ולחייב את ראש העיר.
יאיר פרץ: זאב בר:     	אדוני היושב ראש, טוב היו עושים ראשי המדינה אילו חוקקו חוק זה ביוזמתם.
יאיר פרץ: בכך היו נותנים כבוד ויקר למשפחות השכול, לאלה שהקריבו את היקר מכל.
יאיר פרץ: זה היה כבוד למדינה.
יאיר פרץ: אנו המשפחות, שהקרבנו, מבקשים פינה קטנה להנציח בה את בנינו ומקום להתייחדות, להתפרקות ולגעגועים.
יאיר פרץ: אנו מצפים מוועדה זו שתביא לסיום החקיקה בהקדם.
יאיר פרץ: בתי יד לבנים מיועדים להנציח את בני המקום שנפלו בכל מערכות ישראל- הנצחה הולמת ומכובדת ולא הנצחה כדי לצאת ידי חובה.
יאיר פרץ: לבתי יד לבנים יש אופי ומהות ייחודיים.
יאיר פרץ: הם באים לתת מענה להמיית השכול והשלכותיו, להתמודדות הקשה, היומיומית, של השכולים.
יאיר פרץ: פינה מיוחדת להתייחדות, להתפרקות, הרגעה, ועוד.
יאיר פרץ: הצורך בבתי יד לבנים, שיענה לכל מאוויי השכול – רקמה עדינה של הרגשות.
יאיר פרץ: בית שהמשפחה השכולה תרגיש בתוכו את אווירת הבן, אווירת הנעורים – בית שבו תונחל מורשת הנופלים לתלמידי בתי הספר לדורות הבאים למען ילמדו כולם שבזכותם של הנופלים קמה המדינה וממשיכה להתקיים לנצח.
יאיר פרץ: בית יד לבנים אמור לשרת ערך נוסף של כבוד וזיכרון לבנים שנפלו ולא זכו.
יאיר פרץ: בבית זה, כאמור, מתקיים המפגש בין השכול לבין החברה.
יאיר פרץ: זו גם תרומה נכבדה למניעת הניכור בין שתי האוכלוסיות.
יאיר פרץ: המבקר בבית אמור לחוש בסיום ביקורו כי המדינה לא ניתנה לנו על מגש של כסף.
יאיר פרץ: בתי יד לבנים הינם בתים של יראת כבוד, ולכן בתים שלא יכולים להשתלב בפרוייקט אחר – כמו חולון – בתים המשולבים קודש וחול, בתים שיופעלו ביד רגישה – וכאן אני מציין את מה שאנחנו מבקשים – שלא יבוא מישהו שמקבל שכר ויקבע לי מה יהיה בתוך בית יד לבנים, אם זה יהיה תיאטרון ויביאו מופע של עירום בבית יד לבנים.
יאיר פרץ: עבורנו זה קודש הקודשים.
יאיר פרץ: סליחה, אני גם בא מבית מסורתי, בית דתי, אבל עבורי בית יד לבנים זה קודש הקודשים.
יאיר פרץ: יש לי כאן רשימה של בתי יד לבנים שבחלקם קיימים ובחלקם לא.
יאיר פרץ: על מה מדובר, ריבונו של עולם?
יאיר פרץ: מדובר בערך על 20 בתי יד לבנים, כשאין בית וכמות הנופלים היא בין 35 ל-40 נופלים.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     יותר.
יאיר פרץ: זאב בר:     אדוני היושב ראש, אני שמעתי אותך בקשב רב.