GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל כהן-פארן: הוא לא צריך לעבור שום רישוי.
<זיוה חממא: לא, מה שמדובר זה במשהו אחר, זה - - -
טלי פלוסקוב: אנחנו נשמע עכשיו ממשרד החקלאות מה התנאים.
<זיוה חממא: ואני אתן למשרד החקלאות לדבר על זה אחר כך, אבל מה שאנחנו דורשים זה ניהול יומן מגדל.
<זיוה חממא: זאת אומרת שכמגיעים למגדל, אומרים התפוח הזה הגיע מהשדה שלך ונמצאה בו חריגה, אז יוכלו לבדוק במה הוא השתמש, מתי הוא השתמש, איך הוא השתמש.
טלי פלוסקוב: זיוה, עוד שאלה.
טלי פלוסקוב: את מדברת על אותם החומרים שהוגדרו כחריגים?
<זיוה חממא: על כל החריגות שאני מניחה ש - - -
טלי פלוסקוב: על אותם 26?
<זיוה חממא: ה-26 חומרים זה חומרים מועמדים לרביזיה במהלך השנה הקרובה, בוועדה הבין משרדית, שהיא משותפת למשרד החקלאות, משרד הבריאות, המשרד להגנת הסביבה ומשרד הכלכלה.
יעל כהן-פארן: מתי היא אמורה להתכנס?
<זיוה חממא: הוועדה מתכנסת כל חודש.
מיכל רוזין: היא צריכה להגיע למסקנות.
<זיוה חממא: התכנית היא תכנית מעכשיו למשך השנה הקרובה, לטיפול בכל 26 החומרים האלה.
טלי פלוסקוב: ומה לגבי חוץ מאותם 26 חומרים?
טלי פלוסקוב: איך אנחנו לא נגלה מחר עוד 10 חומרים?
יעל כהן-פארן: אני מצטערת, סליחה, אבל אני לא מבינה למה צריך ועדות על ועדות כדי להחליט על חומרים שכבר אנחנו רואים מה המצב לגביהם בעולם.
יעל כהן-פארן: פי עשרה פחות מהרמות המקסימאליות.
יעל כהן-פארן: למה צריך עוד 1,000 ועדות?
טלי פלוסקוב: טוב, אני מבינה שאנחנו נשמע תיכף את משרד החקלאות.
מיכל רוזין: רק אם הם יכולים להתייחס גם בתשובה לעוד נקודה שעלתה בדיון הקודם, כי אנחנו רוצים בכל זאת לעשות פה רצף של שיח.
מיכל רוזין: כי אחרת באמת כל פעם אנחנו מתחילים מלכתחילה.
מיכל רוזין: הייתה גם איזו שהיא חלוקה בעייתית שעלתה בדיון הקודם בין משרד החקלאות למשרד הבריאות, למשרד הכלכלה – מי מפקח באיזה שלב – על החקלאי, על התוצרת, על מה שמגיע לסופר, בדרך.
מיכל רוזין: גם פה, אז האם זה שיושבים ביחד, אתם עושים איזה שהוא סדר בעניין הזה גם, שבאמת מה שמגיע מהחקלאי - - -
טלי פלוסקוב: באותה ועדה הם - - -
מיכל רוזין: השאלה אם הם דנים על זה בכלל.
טלי פלוסקוב: כן, כן, אני פשוט מבהירה את שאלתך.
טלי פלוסקוב: כן, אני אבקש, מי פה אצלנו בשם משרד החקלאות?
<עבד גרה: שמי עבד גרה ואני מנהל השירותים להגנת הצומח ולביקורת.
<עבד גרה: אני שמח להיות פה שוב.
מיכל רוזין: אנחנו לא שמחים שאתה פה שוב.
טלי פלוסקוב: אנחנו דואגים שתהיה פה.
מיכל רוזין: אין לי בעיה לארח אותך, אבל - - -
יעל כהן-פארן: זה לא אישית.
מיכל רוזין: זה לא אישית, אבל אני מעדיפה שלא נצטרך לקיים את הדיונים האלה.
<עבד גרה: אני מקווה שאת מזמינה אותי בשביל להרגיע אותך.
<עבד גרה: קודם כל אני - - -
מיכל רוזין: אבל אתה לא מרגיע אותי.
מיכל רוזין: זו הבעיה.
<עבד גרה: אני מבקש קודם להתחיל בלהרגיע.
יעל כהן-פארן: אולי הוא מרגיע.
טלי פלוסקוב: אז בואו נשמע, בנות.
<עבד גרה: קודם ברצוני להרגיע.
<עבד גרה: אני חושב שליזום כותרות עיתונות ולבוא לוועדה עם אינפורמציה לא נכונה, זה לא בריא לכולנו.
טלי פלוסקוב: אז תקן אותנו.
<עבד גרה: אז הפיצוח שלנו, שזו יחידת החקירה והאכיפה של משרד החקלאות, בדקה את האירוע שהיה בעפולה לגבי האם והילד, שהגיעו לבית חולים ומתברר שזה לא זרחניים אורגאניים וזה לא קשור לענבים.
<עבד גרה: הם בכלל שתו שוקו.
<עבד גרה: אז זה בשביל להרגיע.
מיכל רוזין: והייתה הרעלה בשוקו?
<עבד גרה: זה הממצאים של יחידת האכיפה והפיצוח שלנו, שחקרה את המשפחה, חקרה את בית החולים וזה הממצא שלו.
<עבד גרה: אז את תמשיכי להמליץ לילדים שלך.
<עבד גרה: תני להם פירות וירקות וכמה שיותר.
יעל כהן-פארן: שלא ישתו שוקו.
יעל כהן-פארן: לא, אבל יש לי שאלה אליך.
יעל כהן-פארן: האם יצאה בעקבות הדבר הזה אזהרה לציבור מסוג מסוים של שוקו - - - מסוימים.
<עבד גרה: זה היה מקרה ספציפי שקנו - - -
יעל כהן-פארן: אף אחד לא ידע על זה.
<עבד גרה: אני לא משרד הבריאות.
טלי פלוסקוב: רגע, זה דיון מהיר נוסף.
טלי פלוסקוב: כרגע בואו נדבר על הירקות.
יעל כהן-פארן: כן, אני הבנתי.
<עבד גרה: היה איזה מקרה שהמשפחה שתו שוקו והגיעו לבית חולים ואנחנו שמחים שחזרו הביתה בשלום.
מיכל רוזין: תקשיב, אבל מנהל המחלקה לרפואה דחופה במרכז הרפואי עמק, ד"ר גלעד חן, הוא זה שטען שהם הגיעו במצב קשה עם הרעלה מעורפלת וסובלים מסימנים של הרעלת זרחן, בהם הפרשות מדרכי הנשימה, דופק מהיר.
מיכל רוזין: זאת אומרת זה נבדק.
<עבד גרה: סימנים.
<עבד גרה: כשמדברים על סימנים - - -
טלי פלוסקוב: האמת שסימנים זה לא אבחנה.
<עבד גרה: מה לעשות, זה - - - אבחנה.
טלי פלוסקוב: רבותי, אני רק רוצה שוב, כדי שאנחנו נגיע למשהו, בשתיים הדיון מסתיים.
מיכל רוזין: טוב, אוקיי.
<עבד גרה: אז אני מקווה שהרגעתי אותך בקטע הזה.
<עבד גרה: עכשיו לגבי הנושא של סטנדרט כפול.
<עבד גרה: אין סטנדרט כפול.
<עבד גרה: מה שאוכלים בארץ ומה שמשווקים בחוץ לארץ.
<עבד גרה: לגבי שימוש בחומרים, אכן מדינת ישראל היא מדינה ייחודית מבחינת החקלאות שלה.
<עבד גרה: יש פה חקלאות אינטנסיבית.
<עבד גרה: באירופה מזג האוויר עוזר להם להדביר מחלות ומזיקים, שהם לא יכולים להשלים מחזור גידול בגלל תנאי הטמפרטורה, ולכן יש פה שימוש יתר יחסית למדינות אחרות, בחומרי הדברה לשימוש חקלאי כדי לאפשר חקלאות אינטנסיבית בחממה וכדי שלכולנו יהיה מה לאכול לכל אורך ימות השנה.
<עבד גרה: מעבר לזה, באירופה ישנם מספר רב של חומרים שמשתמשים בהם באירופה, שלא משתמשים בהם בארץ.
<עבד גרה: אז גם את זה צריך לקחת בפרופורציה הנכונה.
טלי פלוסקוב: לאזן אתה אומר.
<עבד גרה: צריך לאזן.
<עבד גרה: מעבר לזה, בבדיקות שעשו החברות יחד עם משרד הבריאות והוועדה הבין משרדית שלנו, ראו שמרבית החומרים, כ-70% מהחומרים מבחינת רתיעות שמדברים עליה, בארץ אנחנו פחות.
<עבד גרה: מקפידים עוד יותר.
<עבד גרה: המקרים הספציפיים לגבי החזרה של משלוח רימונים, זה היה בעקבות איזה רשת ייחודית, שיש לה דרישות משלה, שכמו שכל רשת שיווק ישראלית יכולה לבקש את הדרישות האלה.
<עבד גרה: אז אין סטנדרט כפול.
<עבד גרה: מה שמשווקים בחוץ לארץ משווקים בארץ.
<עבד גרה: יותר מזה, בעקבות הדו"ח של מבקר המדינה ניתן מענה ומשרד החקלאות התחייב - - -
טלי פלוסקוב: שיניתם משהו בעקבות הדו"ח?
יעל כהן-פארן: - - - זה מהר מדי.
<עבד גרה: אנחנו משנים הרבה דברים.
<עבד גרה: שינוי תקנות – אתם מחוקקים.
<עבד גרה: בשביל לשנות תקנה צריך לעשות היום את ה - - - את החקיקה החכמה, וכל שינוי מצריך הרבה מאד עבודה.
<עבד גרה: אנחנו מסתכלים, - - -
טלי פלוסקוב: אז עושים?
טלי פלוסקוב: אני רוצה לשאול.
<עבד גרה: אנחנו עושים.
<עבד גרה: אנחנו בוחנים את כל התקנות שלנו, את החוקים שלנו, לרוחב ולעומק - - -
טלי פלוסקוב: אתם עובדים כרגע על התקנות ומתי זה יגיע לכאן?
<עבד גרה: לרוחב ולעומק ואנחנו משנים את מה שצריך לשנות.
יעל כהן-פארן: לא, אבל אם אתה יכול לרדת לפרטים.
טלי פלוסקוב: רגע, חברת הכנסת.
טלי פלוסקוב: תתני לי קצת.
יעל כהן-פארן: כן, סליחה.
טלי פלוסקוב: התשובה שלך היא מצוינת, אבל היא יותר מדי רחבה.
טלי פלוסקוב: אנחנו כרגע רוצים לדעת.
טלי פלוסקוב: אתה אומר שבעקבות דו"ח מבקר המדינה אתם עושים את העבודה, אתם משנים את התקנות והתקנות האלה צריכות להגיע לכאן, אנחנו צריכים לאשר אותן וכן הלאה.
טלי פלוסקוב: שאלתי – באיזה שלב אתם נמצאים?
טלי פלוסקוב: הרי הדו"ח יצא בחודש מאי.
טלי פלוסקוב: אנחנו עכשיו ביולי.
טלי פלוסקוב: איפה אתם נמצאים?
טלי פלוסקוב: מתי אנחנו נראה את התקנות האלה?
טלי פלוסקוב: הרי כל יום שאנחנו לא עושים שום דבר, אנחנו מסכני עוד אנשים לדברים שאנחנו מעלים היום כאן.
טלי פלוסקוב: ואם זה משוקו, לא שזה מרגיע אותי, אבל לפחות זה לא מזה, אבל עדיין אנחנו צריכים לדעת מה הצעדים שאנחנו עושים כדי להקטין את הסיכון של האזרחים שלנו.
טלי פלוסקוב: האם יש כבר תקנות?
טלי פלוסקוב: מתי זה יגיע לכנסת?
<עבד גרה: בעקבות הדיון שהתקיים כאן, נפגשנו המנכ"לים של המשרדים הרלבנטיים ונתנו הנחיה ברורה לאנשי המקצוע במשרדים השונים.
טלי פלוסקוב: אנשי המקצוע התחילו לעבוד?
<עבד גרה: אנשי המקצוע עובדים.
<עבד גרה: יש מסמך שהוכן לקראת מדיניות הדברה מושכלת, שכל המשרדים המעורבים שותפים לה.
<עבד גרה: יש עשייה, יש מפגשים מקצועיים של אנשי הכימיה ושל אנשי הטוקסיקולוגיה, לקביעת מדיניות מושכלת של חומרי הדברה.
<עבד גרה: כל הנושא שהזכרת, סקר וניטור ומה משרד הבריאות ומשרד החקלאות אחרי, זה נושא שבתחילת ספטמבר יש לנו יום עיון שאנחנו מפגישים את כלל המעורבים יחד עם ארגונים אזרחיים, האקדמיה, לתת את הדעת על המדיניות שהולכים להתוות, שכלל מקבלי ההחלטות יצטרכו – זו המלצה, אנחנו לא יכולים לכפות עליהם – אבל הכוונה היא להביא את כל המעורבים מתחת גג אחד, בשביל להתוות מדיניות אחידה, שיפסיקו להאשים אותנו שיש פה מדיניות דאבל סטנדרט לגבי תוצרת מקומית ולגבי תוצרת לחוץ לארץ.
טלי פלוסקוב: לפני שאתה ממשיך, עבד גרה, אני רק רוצה להזכיר שכאן בוועדה היו כבר דיונים, שגם משרד הבריאות הכין את המסמך שלהם וגם משרד העבודה הכין - - -
<עבד גרה: יחד.
<עבד גרה: זה היה מסמך אחד.
טלי פלוסקוב: לחקלאות עוד לא הגענו.
<עבד גרה: זה מסמך משותף שהוגש לוועדה על ידי משרד הבריאות, משרד החקלאות, בעקבות הדיון הקודם שהתקיים במהלך מאי.
טלי פלוסקוב: לא, מה שמנהלת הוועדה כרגע אומרת לי, שהמשרדים הרלבנטיים הוזמנו לוועדה כדי בעצם להכניס אותנו לעניינים.
טלי פלוסקוב: אנחנו צריכים להיות, אנחנו רוצים להיות כל הזמן במעקב על מה שקורה.
טלי פלוסקוב: כי אם אנחנו לא נבקש מכם ולא נזכיר לכם כל יום, כמו שלדוגמא עושות היום חברות הכנסת האלה, זה ייקח עוד חצי שנה.
טלי פלוסקוב: אנחנו לא נסכים עם – סליחה על המילה הגסה – המריחה של הנושא.
טלי פלוסקוב: אנחנו רוצים.
טלי פלוסקוב: קרה מקרה.
טלי פלוסקוב: אנחנו יודעים שאנחנו צריכים לתקן, אנחנו רוצים צעדים רציניים ומהירים.
טלי פלוסקוב: וזה בעצם מה שאנחנו דורשים ממשרד החקלאות ובטח יושב ראש הוועדה, אלי אלאלוף, שביקש ממני לנהל את הדיון היום, כן יזמין אתכם כדי לתת לו דין וחשבון על מה שקורה.
טלי פלוסקוב: אז קחו את זה בחשבון.
<עבד גרה: אז בואו, ניתנה תשובה עם לוח זמנים לדו"ח מבקר המדינה.
<עבד גרה: הייתה לנו ישיבה עם יושב ראש הוועדה, עם תכנית פעולה.
<עבד גרה: אנחנו ישבנו יחד עם המנכ"ל ויושב ראש הוועדה ויש תכנית מוסדרת לקראת מה אנחנו הולכים.
טלי פלוסקוב: יופי, טוב לשמוע.
<עבד גרה: ובעקבות המסמך שיצא יחד עם משרד הבריאות והסביבה, יש תכנית עבודה מוסדרת איתם - - -
טלי פלוסקוב: תשתפו אותנו רק בדבר אחד – לו"ז.
טלי פלוסקוב: אמרת שאתם דיברתם על לוח זמנים.
טלי פלוסקוב: תשתף אותנו.
<עבד גרה: אז אמרתי, יש לו"ז בדו"ח שנשמח לשתף אתכם במה שהוגש למבקר המדינה.
<עבד גרה: יש לו"ז מפורט לגבי מה ייעשה בכל שלב ושלב?
טלי פלוסקוב: יש פרוטוקול של הישיבה הזאת, איפה שהוגדרו לוחות הזמנים?
טלי פלוסקוב: אז קודם כל אנחנו נבקש להעביר את זה לוועדה והוועדה תדע גם להעביר ליוזמות הדיון, שאנחנו נדע מה קורה שם.
מיכל רוזין: אולי כדאי להשאיר זמן לחלק מהארגונים שהגיעו לדבר, כי אם אנחנו מסיימים עוד רבע שעה.
<עבד גרה: אני אשמח לענות על שאלות.
טלי פלוסקוב: תודה, תודה אדוני.
טלי פלוסקוב: שוב אני חוזרת ואומרת, אם יש כאלה שמעוניינים להציג עמדה, להעביר את השמות למנהלת הוועדה.
מיכל רוזין: גלעד קרני.
טלי פלוסקוב: כרגע מי שביקש פה – ואני הולכת לפי מי שביקש ממנהלת הוועדה – אז תיקחו את זה בחשבון.
טלי פלוסקוב: שרית כספי אורון, אדם טבע ודין, בבקשה.
<שרית כספי-אורון: אני רוצה לברך על הדיון.
<שרית כספי-אורון: באמת דיון חוזר ואנחנו מקווים שימשיכו להתקיים דיונים ומעקב אחרי הנושא.
<שרית כספי-אורון: שמחנו לשמוע על התקדמות מסוימת שיש אצל משרדי הממשלה, אבל אנחנו רוצים להדגיש שבאמת להטמיע את השינויים האלה דרוש שינוי חקיקה.
<שרית כספי-אורון: אנחנו ניסחנו הצעת חוק, שחבר הכנסת אלאלוף בעצם מקדם, שבאה לפתור חלק מאד גדול מהסוגיות הללו.
<שרית כספי-אורון: קודם כל ובראש ובראשונה, הצעת החוק באה להפחית את השימוש בחומרי הדברה ואת הסיכון לשימוש בחומרי הדברה.
<שרית כספי-אורון: לקדם מדיניות של הדברה משולבת ודברים נוספים שגורמים להפחתה במקור.
<שרית כספי-אורון: גם בנושא של חומרים מאד מסוכנים, כמו שראינו את אירועי ההרעלה שהיו למיניהם, בין אם זה הפוספין והזרחניים האורגאניים, והמתאן סודיום, כל אלה באמת צריכים להיות באיזה שהוא הסדר מיוחד לשימוש מוגבל, לאחר הכשרה ורישוי.
<שרית כספי-אורון: אנחנו יודעים כבר כמה שנים על קיום טיוטא של תקנות להכשרת עובדי הדברה.
טלי פלוסקוב: כמה שנים?
<שרית כספי-אורון: טיוטא של תקנות של הכשרת עובדי הדברה בחקלאות.
<שרית כספי-אורון: צריך לצרף לזה דרישה להכשרה וגם רישוי, שכל העובדים בחקלאות, שעושים שימוש בחומרי הדברה, שיהיה להם רישיון ביד ועם הרישיון הזה יהיה ניתן לקנות את החומרים לשימוש חקלאי בלבד, שלא תהיה זליגה לתחום הביתי, ולהגביר את הפיקוח על השימוש הזה.
<שרית כספי-אורון: יש חומרים שכל כך מסובך להבין מה כתוב בתווית וכל כך הרבה תנאים על גבי תנאים, שזה באמת דורש הכשרה מיוחדת לדבר.
<שרית כספי-אורון: ובתוך ההכשרה הזו כבר אפשר להטמיע את היסודות של ההדברה המשולבת ובעצם לקדם את ההפחתה במקור.
<שרית כספי-אורון: לגבי הנושא של הילדים והאכילה של פירות ירקות וה-MRL - השאריות המותרות - כאן צריך באמת לעשות עבודה מיוחדת, להבין מה החשיפה של הילדים שלנו לחומרי הדברה.
<שרית כספי-אורון: היינו לפני זה בדיון אחר בוועדה לזכויות הילד, שם דיברנו על החשיפה שיש במוסדות חינוך ובפארקים.
<שרית כספי-אורון: יש גם את החשיפה בבית, יש מהמזון, יש מהאנשים שגרים בסמוך לשדות, מהריסוס עצמו; וצריך בעצם לעשות הערכת סיכונים, לראות מה החשיפה הכוללת והמצטברת לחומרים ולפעול כך שהשאריות ישקפו מצב שהוא בטוח ולא יסכן אותם באיזו שהיא חשיפה מעבר למותר.
טלי פלוסקוב: לסכם בבקשה.
<שרית כספי-אורון: ולסיום, כמה שאנחנו מברכים על השינויים האלה, צריך לזכור את המילה שקיפות.
<שרית כספי-אורון: הרביזיות שקוראים לגבי החומרים וכשקובעים את ה-MRL, בעצם הדברים האלה קורים לא לעיני הציבור וצריך להגביר את השקיפות של הפעילות המבורכת הזאת של משרדי הממשלה, כדי שנוכל גם להיות מעורבים ולדעת מה קורה.
טלי פלוסקוב: נציג של התאחדות התעשיינים, כרמל פלדמן, בבקשה גברתי.
<כרמל פלדמן: שלום לכולם.
<כרמל פלדמן: כרמל פלדמן.
<כרמל פלדמן: אני מרכזת את ענף הגנת הצומח בהתאחדות התעשיינים.
<כרמל פלדמן: הענף מייצג חברות שמייצרות, מפתחות במשאבים רבים חומרי הדברה שמתאימים לחקלאות, שמתאימים לסטנדרטים של מדינת ישראל.
<כרמל פלדמן: הן מפתחות ובאמת פועלות המון במחקר ופיתוח של החומרים האלה, כדי לשפר את הרעילות ואת היעילות של אותם חומרים.
<כרמל פלדמן: הבעיה שאנחנו מזהים בעצם, זה שחומרים שעושים את כל כברת הדרך ואת הניסיונות שנדרשים ואת הרישוי במשרד החקלאות, פשוט מוצאים את עצמם תקועים באישור של רשומות, שזה הכי בירוקרטיה שיכול להיות, ולכן נמנע בעצם השימוש של החקלאי בחומרים שהם הרבה יותר טובים, הם הרבה פחות רעילים.
<כרמל פלדמן: הם רכים יותר מבחינה זו, כי הטכנולוגיה באמת הולכת ומשתפרת ובסופו של דבר גם בוועדה הזאת, שצריכה לבוא ולאשר את אותם רשומות, את החומרים, מגיע לדיון אחרי שלצורך העניין בשנת 2015 זה אושר; הוועדה הבין משרדית בעצם אישרה את החומר, בפועל בסוף שנת 2016 עדיין החקלאי לא יכול למכור את זה, כי מחכים לרשומות והלשכה המשפטית - - -
טלי פלוסקוב: למה, אנחנו כבר אישרנו?
טלי פלוסקוב: זה עבר בכנסת?
<כרמל פלדמן: לא.
טלי פלוסקוב: זה לא עבר עדיין את הכנסת?
טלי פלוסקוב: מי יכול להשיב לי לסוגיה, שהיא בעיני מאד נכונה?
<עבד גרה: כן, לצערנו התקנות האלה מחייבות שיתוף פעולה בין שני המשרדים – חקלאות ו - - -
טלי פלוסקוב: רק שניים ואתם לא יודעים להסתדר?
מיכל רוזין: ארבע שנים.
מיכל רוזין: ארבע שנים התקנות מחכות.
מיכל רוזין: אל תגידו לי לא.
<קריאה: שנה וחצי - - -
<עבד גרה: לא.
<עבד גרה: יש באמת כאלה שמחכות שמונה שנים, אבל אנחנו מדברים על כאלה שמחכות שנתיים.
טלי פלוסקוב: רגע, רגע, פה אנחנו מדברים על שנת 2015.
טלי פלוסקוב: כרמל, את דיברת על התקנות משנת 2015?
<כרמל פלדמן: לדוגמא.
<כרמל פלדמן: אנחנו כל שנה מייצרים והחברות - - -
טלי פלוסקוב: למה זה עדיין לא כאן?
מיכל רוזין: כי זה רק שנתיים.
מיכל רוזין: את אופטימית.
טלי פלוסקוב: אני אומרת, זה רק שני משרדים, זה לא שמונה משרדים.
טלי פלוסקוב: רק שני משרדים ואתם לא יכולים לעשות את העבודה?
<עבד גרה: אז בואו אני אשתף אתכם.
<עבד גרה: בממשלה הקודמת שרת הבריאות סירבה לחתום, היא משכה את זה כשנתיים.
טלי פלוסקוב: הממשלה הזאת קיימת כבר יותר משנתיים.
<עבד גרה: נכון, הממשלה הזאת קיימת יותר משנתיים.
<עבד גרה: כשהוועדות המקצועיות שקובעות את ה-MRL - הערכים האלה שמדברים עליהם - זו עבודה מקצועית שלוקחת זמן.
<עבד גרה: כשזה עובר - - -
טלי פלוסקוב: אני אל אניח לך.
<עבד גרה: תגידי כמה.
<אטל שפרוט: זה יכול לקחת חצי שנה עד שנה.
טלי פלוסקוב: סליחה, מה שמך והתפקיד?
<אטל שפרוט: אטל שפרוט, הגנת הצומח, תחום הרישוי.
<אטל שפרוט: ישנה ועדה משותפת למשרד הבריאות ומשרד החקלאות.
<אטל שפרוט: אנחנו יושבים על כל בקשה, דנים ומקבלים החלטה מה יהיה ה-MRL, או השארית המותרת.
<אטל שפרוט: זה צירוף גידול ו-MRL, הערך.
<אטל שפרוט: כמובן לכל חומר.
<אטל שפרוט: אחרי זה ההחלטות - - -
טלי פלוסקוב: כמה זמן גברת?
טלי פלוסקוב: אני רוצה להבין כמה זמן אתם צריכים כדי לסיים את התהליך.
<כרמל פלדמן: זה לא תלוי רק בהם.
מיכל רוזין: גם מה מפחיד טלי, שעד שהם יביאו את התקנות, כבר יצטרכו ללכת אחורה - - -
טלי פלוסקוב: לא, נלך לממשלה הבאה.
טלי פלוסקוב: אני לא יודעת מי יהיה שר הבריאות הבא.
<אטל שפרוט: את צודקת - - -
מיכל רוזין: עזבי מי השר.
מיכל רוזין: בטח, זה משתנה.
<אטל שפרוט: אנחנו עובדים במקביל על רשימות.
<אטל שפרוט: אנחנו כבר העברנו רשימות - - -
מיכל רוזין: של תיקון על מה שכבר עבדתם.
<אטל שפרוט: נכון מאד, וכרגע זה ייעודכן.
<אטל שפרוט: זה לא תלוי רק בנו.
<אטל שפרוט: זה עניין של משרדים שצריכים, לשכות משפטיות - - -
טלי פלוסקוב: אבל אני חושבת שהמשרד שלכם צריך לתכלל את זה.
טלי פלוסקוב: סליחה, אם אתם לא תדחפו את זה, זה לא יקרה בחיים.
טלי פלוסקוב: אתם ומשרד הבריאות.
טלי פלוסקוב: זה שני משרדים וזה שאתם יותר משנתיים לא מסוגלים להעביר דברים כאלה, אני אומרת – זו תעודת עניות בשבילכם.
<עבד גרה: בואו, בוא, רגע - - -
<אטל שפרוט: שנתיים זה לא מדויק.
<עבד גרה: רגע, בואו נתקן.
<עבד גרה: בתחילת השנה אנחנו אישרנו את מה שהוגש לפני שנתיים, לא בגללנו.
<עבד גרה: אנחנו אמונים על העבודה המקצועית.
<עבד גרה: אחרי העבודה המקצועית, שחברת הכנסת רוזין תוכל להאכיל את הילדים שלה בקומבינציות הנכונות, ולא תקנה פטרוזיליה ויהיו שאריות, מדובר בהרבה מאד קומבינציות של חומר הדברה לגידול.
<עבד גרה: ופה עבודה מקצועית, עובדת נמלים שנעשית על ידי שני המשרדים.
<עבד גרה: אחרי העבודה המקצועית, עוברת הלשכה המשפטית של משרד אחד ואחרי זה של המשרד השני.
<עבד גרה: אחרי שזה עובר ל - - -
מיכל רוזין: זמן.
טלי פלוסקוב: שנתיים.
טלי פלוסקוב: יותר משנתיים.
טלי פלוסקוב: לא מקבלת את זה.
טלי פלוסקוב: גם אתם חצי שנה ישבתם על החומרים.
טלי פלוסקוב: אתם הייתם צריכים להתקדם.
טלי פלוסקוב: בכל אופן, לפני שאני נותנת לעוד כמה אנשים לדבר, אני רוצה להזכיר שב-25 ביולי התקיים כאן דיון מעקב, המשך דיון בעצם, מעקב אחרי תקנות משרד הבריאות.
טלי פלוסקוב: אז ב-25 ביולי אנחנו נבקש מכם להביא לכאן את כל המידע לגבי התקנות, כדי שאנחנו נבין מתי.
טלי פלוסקוב: אני מקווה מאד, זה היה צריך להיות ב-25 ביולי כבר לאשר.
טלי פלוסקוב: מתי אנחנו ככנסת נוכל לאשר את התקנות?
טלי פלוסקוב: אתם חייבים להביא את זה לכאן.
טלי פלוסקוב: אני אומרת לכם את זה באחריות מלאה: אם הדבר הזה יגיע לכאן גם בזמן הפגרה שחברי הכנסת לא נמצאים פה, אנחנו כן נתאחד ונתכנס כאן כדי לאשר את זה.
טלי פלוסקוב: כי, שוב אני חוזרת, כל יום כאן חשוב.
טלי פלוסקוב: אני לא מבינה איך שנתיים אנחנו לא מתקדמים בנושא הזה.
טלי פלוסקוב: לא מבינה.
טלי פלוסקוב: טוב, בכל אופן אני רוצה להספיק.
טלי פלוסקוב: יש לנו עוד 6 דקות.
טלי פלוסקוב: גלעד קרני, חברת אוקסימטריקס, בבקשה.
<גלעד קרני: שלום.
<גלעד קרני: שמי גלעד קרני.
<גלעד קרני: אני מגיע היום בתור כימאי בלתי תלוי.
<גלעד קרני: אני כימאי במקצועי וחברת הכנסת מיכל רוזין ביקשה ממני שאני אסתכל על החומר ואלמד אותו.
<גלעד קרני: אני לא מגיע מהתחום ואין לי קשר למשרד הבריאות והחקלאות.
טלי פלוסקוב: ספר לנו את הסודות שאנחנו לא יודעים.
<גלעד קרני: אז לא יודע אם כאלה סודות.
<גלעד קרני: אני חושב שספציפית לגבי החומרים הזרחניים אורגאניים כחומרי הדברה, מה שמאד טוב בהם כחומרים מדבירים, זה שהם מתפרקים.
<גלעד קרני: הם מתפרקים יחסית מאד מהר ומאד יפה והשאריות שנשארות מהם הם יחסית בכמויות מאד קטנות.
<גלעד קרני: זה לעומת חומרים שהיו בדבר כמו DDT.
<גלעד קרני: היום זה כבר לא כזאת בעיה עם החומרים הזרחניים האורגאניים.
<גלעד קרני: אבל מה?
<גלעד קרני: בכל זאת יש בהם שאריות והחומרים האלה הם כן מסוכנים.
<גלעד קרני: בעצם המנגנון שהם פועלים בו, זה דרך השפעה על מערכת העצבים.
<גלעד קרני: ככה הם בעצם מדבירים את המזיקים, אבל הם פועלים באותה צורה בפוטנציאל שלהם, גם על בני אדם.
<גלעד קרני: בגלל זה אם יש חשיפה לרמות גבוהות של אותם חומרי הדברה, זה יכול להיות סכנה אקוטית וזה מה שהיה החשד עכשיו עם האם והבן.
<גלעד קרני: אבל העניין הוא שעדיין החומרים האלה מסוכנים וכל החומרים הזרחניים האורגאניים, יש הרבה כאלה, הם כולם פועלים באותו מנגנון ולכולם יש סכנה וסכנה מצטברת.
<גלעד קרני: זאת אומרת שאפילו אם משתמשים בחומרים האלה בזהירות והשאריות הן מאד קטנות, לאורך זמן פוטנציאל הסכנה שלהם, לכל בני האדם שמשתמשים ואוכלים את הפירות והירקות שמרוססים איתם, פוטנציאל הסכנה קיים.
<גלעד קרני: אז רק לסבר את האוזן, אם למשל אני בתור הורה מעודד את הילד שלי לאכול תפוחים והרבה, כי תפוח זה בריא לאורך השנים, ויכול להיות שהוא לא רחץ טוב את התפוח ויכול להיות שהשאריות המותרות בארץ על ידי משרד החקלאות הן כאלה שבסופו של דבר באופן מצטבר זה לרעה, זה יכול להשפיע לרעה על התפתחות מערכת העצבים של הילד.
<גלעד קרני: אנחנו מדברים על נתונים שהם ידועים עקרונית, אני בטוח, לכל מי שמתעסק בתחום.
<גלעד קרני: בארצות הברית, המשרד המקביל למשרד איכות הסביבה הישראלי, בפירוש מגדיר את כל החומרים האלה כחומרים בעלי פוטנציאל סכנה, גם על המצטברים וגם על השונים בהם.
<גלעד קרני: ולכן יש יותר ויותר מהלך של באמת להקטין את השאריות ולהקטין את השימוש.
<גלעד קרני: כשמסתכלים על החומרים האלה בארץ, מהקבוצה הזאת של הזרחניים האורגאניים, אז לא נעים לי להגיד, אבל באמת רואים שיש שורה של חומרים כאלה, שבארץ מותרים השאריות, בעצם השימוש המותר בהם הוא גבוה לאין שיעור מזה שמותר באירופה ובארצות הברית.
<גלעד קרני: והטבלה שחברת הכנסת מיכל רוזין דיברה עליה, ממש מראה למשל על - - - או על אטפון בהתאם לגידולים ספציפיים, שהכמות המותרת, השארית המותרת בארץ היא פי 25 או 50 או אפילו 100 יותר ממה שמותר ב - - -
טלי פלוסקוב: החומרים הם רק על הקליפה?
טלי פלוסקוב: בחוץ?
<גלעד קרני: החומרים מרוססים.
<גלעד קרני: הצמח מרוסס באופן כללי.
<גלעד קרני: איפה שיש לו מגע הוא נכנס.
<גלעד קרני: עקרונית באמת כשרוחצים את הפרי טוב, יורד הסיכון.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שמשרד הבריאות כאן צריך להתחיל לעשות הרבה עבודת הסברה על הצורך בשטיפת הפירות והירקות, במיוחד גם בין הילדים.
טלי פלוסקוב: אני מזמן לא שמעתי שום פרסומת בנושא הזה ולאור מה שאנחהו רואים פה - - -
<גלעד קרני: אני חושב שזה לא מספיק.
<גלעד קרני: יש יותר ויותר מחקרים בעולם - - -
טלי פלוסקוב: זה גם.
טלי פלוסקוב: ודאי שזה לא רק.
<גלעד קרני: שמראים שהסכנה או פוטנציאל הסכנה הוא לא פשוט, במיוחד לנשים בהיריון ולילדים ולאוכלוסייה בכלל.
<גלעד קרני: זה דבר אחד.
<גלעד קרני: אני רק רוצה להגיד עוד דבר קטן.
<גלעד קרני: אני מגיע מעולם הפיתוח של מכשור רפואי ואצלנו, כשאנחנו מפתחים תרופה או איזה שהוא מכשיר, בשביל שיאשרו לנו אותו בארץ או בעולם, צריך לעבור רגולציה.
<גלעד קרני: יבוא משרד הבריאות או ה-FDA או מי שזה לא יהיה, ויבחן את החומר ובסוף יגיד האם זה בטוח או לא ואם באמת זה מספיק בטוח - יאשר.
<גלעד קרני: בארץ על חומרי ההדברה יש מצב מוזר.
<גלעד קרני: במקום שמשרד הבריאות הוא זה שיבוא ויגיד האם זה בטוח או לא וכמה, הוא יושב ביחד עם משרד החקלאות בוועדה בין משרדית ולא מחליט לבד.
<גלעד קרני: אין החלטה בלתי תלויה של משרד הבריאות - - -
טלי פלוסקוב: אני לא חושבת שאנשי המקצוע שם לא מביעים את דעתם, הם רבים בוועדות האלה.
טלי פלוסקוב: עצם העובדה שהם לא מגיעים למשהו - - -
<גלעד קרני: ממה שאני מבין, אתם - - -
טלי פלוסקוב: רגע, תודה רבה.
טלי פלוסקוב: השעה 13:58, שמתם לב?
טלי פלוסקוב: אני רוצה לשמוע את מנכ"ל חברת סטוקטון, גיא אליצור, בבקשה אדוני.
<גיא אליצור: צהריים טובים.
<גיא אליצור: אני לא אחזור על מה שאמרו.
<גיא אליצור: אני רק רוצה בעצם לומר שבחברת סטוקטון מפתחים פתרונות הדברה ירוקים, בשביל הגילוי הנאות.
<גיא אליצור: בעצם אנחנו עובדים ב-25 מדינות.
<גיא אליצור: ישראל היא שוק קטן עבורנו.
<גיא אליצור: בעצם אולי רק לסבר את האוזן ממה שאנחנו רואים בעולם.
<גיא אליצור: וכשאני אומר העולם, הכוונה היא לא רק לאירופה וארצות הברית, שאין ספק שהן הסמן הימני.
<גיא אליצור: אבל אנחנו רואים חקיקה משתנה גם במדינות שהן שווקים חקלאיים גדולים, כמו מקסיקו, ברזיל וצ'ילה, שהן מיישרות קו ובעצם יישור הקו הזה אומר שיש הוצאה מאד משמעותית של חומרים כימיים מחוץ לשימוש ואימוץ של גישת IPM, שזה אומר שילוב של חומרים ביולוגיים לצד חומרים כימיים, כדי להפחית את כל השימוש בחומרים הכימיים.
<גיא אליצור: אנחנו רואים את המספרים הולכים וגדלים בתכניות הריסוס ובשימוש בחומרים ביולוגיים בתוך החומרים הכימיים.
<גיא אליצור: אנחנו לא חושבים שאפשר להעביר את העולם מקצה לקצה בשנייה אחת.
<גיא אליצור: כמובן שזה תהליך וזה עניין של שנים, אבל כן אימוץ של גישה שאומרת תכניות ריסוס משולבות הן בהחלט חלק מפיתרון שגם מדינת ישראל צריכה לאמץ לדעתנו.
טלי פלוסקוב: רבותי, היות והשעה שתיים ואנחנו לא נפתור עכשיו את כל הבעיות של, אני רוצה לנסות לסכם את הדיון.
טלי פלוסקוב: אחד, אני שוב פונה לשני המשרדים כאן - משרד החקלאות ומשרד הבריאות - להתכונן לישיבת הוועדה ב-25 ביולי, לדווח לנו איך התקדמתם ומה קורה עם התקנות, איפה זה נמצא ומתי אנחנו כן נוכל כבר להעלות את התקנות האלה להצבעה כאן, כדי שאנחנו נדע שהצעדים נעשו.
טלי פלוסקוב: אני כבר אומרת לכם פה, שיהיה ברור, אנחנו לא נסכים ותודה ליוזמות, שבכלל העלינו את הנושא הזה, בוודאי אנחנו לא נסכים לחכות עוד שנתיים עד שהתקנות תהיינה מוכנות.
טלי פלוסקוב: כולם פה מבינים שמדובר בבריאותם של האזרחים והם אנחנו, באמצעות העבודה הזאת, יכולים לחסוך את המקרים מסוג זה שקרה בעפולה - - -
מיכל רוזין: בירושלים.
טלי פלוסקוב: לא חשוב, זה לצערנו הרב לא המקרה הבודד, אני מבינה.
טלי פלוסקוב: אז אנחנו צריכים לעשות את העבודה הזאת יותר מהר.
טלי פלוסקוב: לכן אני פונה עכשיו לשני המשרדים, לעדכן אותנו ולדווח לוועדה מה קורה בנושא התקנות ב-25 ביולי, שזה עוד מעט, זה עוד שבוע.
מיכל רוזין: מה עם התקנות לעובדים?
טלי פלוסקוב: לגבי העובדים – חברת הכנסת רוזין – לפי דעתי לגבי העובדים זה נושא שמצריך דיון נפרד לחלוטין.
טלי פלוסקוב: אני לגמרי מסכימה שיש פה הרבה פרצות והרבה שאלות שאנחנו פשוט לא מסוגלים להעלות אותן עכשיו, כי זה נושא שצריך לדון בו הרבה והרבה לשמוע ולחפש פתרונות, ואולי גם לפתור את זה באמצעות תקנות וכן הלאה.
טלי פלוסקוב: הדבר השלישי שאמרתי, שוב, אני ממליצה לוועדת הבריאות כן להתחיל סוג של קמפיין של שטיפה של פירות וירקות לפני השימוש, כי לפי מה שאני שמעתי, בכל מקרה מכימאי הניטראלי, האדם הניטראלי שנמצא איתנו כאן, אולי אנחנו כן נחסוך ככה כמה מקרים.
טלי פלוסקוב: משפט, משרד החקלאות.
מיכל רוזין: חבר הכנסת מקלב אמר בדיון הקודם שהבעיה זה איתנו, כי הסבתות היו שוטפות את הפטרוזיליה 30 פעם ואנחנו עצלניות, קונות.
מיכל רוזין: כתוב לא צריך לשטוף ואנחנו אוכלות.
טלי פלוסקוב: האמת, זה נכון.
מיכל רוזין: אבל די, אי אפשר, באמת.
מיכל רוזין: אנחנו לא עושות את זה, כמו שאנחנו לא נכבס ביד.
טלי פלוסקוב: משפט משרד הבריאות ומשפט משרד החקלאות.
<אטל שפרוט: שטיפת פירות וירקות לא מרחיקה שאריות חומרי הדברה.
מיכל רוזין: או, בבקשה.
טלי פלוסקוב: זה לא עוזר.
<אטל שפרוט: לגמרי לא.
<אטל שפרוט: זה רק יותר היגייני.
טלי פלוסקוב: אז מה כן?