GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אילן גילאון: אנחנו לא יכולים לעסוק בברקוד במסגרת - -
<שירלי פינטו: ברור שלא, אני סתם העליתי רעיון.
<שירלי פינטו: אני מעלה.
<שירלי פינטו: צריך להעלות את הנקודה הזאת של הטפסים.
אילן גילאון: יש הערות לטופס?
<רויטל לן כהן: במיוחד לאור מה שקורה השבוע, תודה שיש לנו פה הורה והורה.
<ערן טמיר: הורה והורה.
אילן גילאון: הורה והורה, בסדר.
אילן גילאון: אתה מקריא את זה?
<אביבית ברקאי - אהרונוף: אנחנו מבקשים שבטופס הזה תהיה רשימה של ההנגשות, אותה רשימה שנמצאת בתוספת, כדי שההורה, כשהוא ממלא את הטופס ואומר איזה התאמות - -
אילן גילאון: איזה סוג של הנגשות.
<אביבית ברקאי - אהרונוף: שיהיה לו איזה שהוא מושג איזה התאמות הוא יכול לבקש.
<רויטל לן כהן: ביקשנו את זה.
<ערן טמיר: אני מכיר את זה, אבל זו החלטה - -
אילן גילאון: מה התייחסותך?
<ערן טמיר: שתהיה רשימה של ההתאמות?
<רויטל לן כהן: אחרת מאיפה הם ידעו?
<ערן טמיר: אנחנו חושבים שזה דבר מאוד חיובי.
<ערן טמיר: אם משרד החינוך מתנגד, אני לא חושב שאפשר יהיה להכריח אותו בשלב הזה.
אילן גילאון: מה יש פה להתנגד?
<ערן טמיר: רשימת ההתאמות מאוד ארוכה.
<רויטל לן כהן: אז מה?
<ערן טמיר: לי אין בעיה עם זה.
<רויטל לן כהן: שולחים לי כל כך הרבה זבל בדואר.
אילן גילאון: במקרה המסוים הזה של אנשים כבדי שמיעה אמרת שיש תרגום, נכון?
<ערן טמיר: זה לפי תקנות נגישות השירות הרגילות.
אילן גילאון: אז מה עוד צריך, איזה סוג אחר?
<ערן טמיר: מה שהם מבקשים זה משהו אחר.
<ערן טמיר: הם מבקשים שבתוספת הזאת, בסופה יהיה מן - -
<אייל לב-ארי: יהיה פירוט של כל ההתאמות.
<ערן טמיר: אינוונטר של כל ההתאמות שמופיעות בשאר התוספות, כדי שההורה יוכל לעבור עליהן ולראות מה הוא יכול לבקש, או מה הוא לא יכול לבקש.
<קריאה: אם זה רק ביחס לתקנות, זו פשוט כפילות של אותה רשימה.
<ערן טמיר: כן, אבל ההורה לא רואה את זה.
<ערן טמיר: זו שקיפות להורה.
<רויטל לן כהן: אבל ההורה לא יודע לקרוא את החוקים כמונו.
<רויטל לן כהן: הוא לא יודע שזה שם.
<קריאה: יש פה איזו - - של ההורה.
<קריאה: ההורה, המקום שבו הוא רואה את הטופס זה התוספת.
אילן גילאון: תגידו לאיזה התאמות אתם מתכוונים.
אילן גילאון: אחד, היה הנושא של שפת סימנים, נכון?
אילן גילאון: מה עוד?
אילן גילאון: מה אתם מבקשים?
<רויטל לן כהן: שבסופו של הטופס הזה שההורה מקבל ברשות המקומית תופיע רשימה של ההתאמות הקיימות מהן הוא יכול לבחור.
אילן גילאון: להלן ההתאמות.
<רויטל לן כהן: להלן ההתאמות, נכון.
אילן גילאון: תמני לי את ההתאמות.
<רויטל לן כהן: הן מופיעות בתוספות.
<רויטל לן כהן: פשוט שיופיע בצורה מסודרת.
<אביבית ברקאי - אהרונוף: כשההורה נדרש לכתוב איזה התאמות הילד שלו צריך, הוא לא מכיר את כל סוגי ההתאמות שקיימות או שמשרד החינוך מציע.
<אביבית ברקאי - אהרונוף: אני חושבת שיש פה עניין של שקיפות, שהוא ידע שמשרד החינוך מציע לו את א',ב',ג',ד' ו-ה'.
<אביבית ברקאי - אהרונוף: הוא יגיד, "רגע, גם ההתאמה ב-(ד) זו הנגשה שיוכל להתאים לילד שלי".
<קריאה: מתי הוא נדרש לכתוב?
<רויטל לן כהן: מה זאת אומרת?
<רויטל לן כהן: הוא ממלא את זה?
<אביבית ברקאי - אהרונוף: זה לא סודי.
אילן גילאון: זה לא צריך להיות קושי.
אילן גילאון: לא צריך להיות קושי, אילן, להוסיף את הרשימה.
<רויטל לן כהן: אם זה חשוף ולא סודי, מה איכפת לכם שזה יגיע לידיים - - ?
<קריאה: שזה יהיה נגיש להורה.
אילן גילאון: זה סוג של reaching out.
אילן גילאון: חבר'ה, אין שום סיבה לא?
<רויטל לן כהן: שחלילה ידעו מה הזכויות שלו.
אילן גילאון: תוסיף, אלא אם כן אנחנו רוצים להסתיר חלק מהדברים.
אילן גילאון: טוב, תוסיף את זה.
אילן גילאון: אני לא רואה בזה בעיה, שום דבר.
<אייל לב-ארי: אני יכול להמשיך הלאה לגבי סוגי ההתאמות בתוספות.
<ערן טמיר: יש עוד עניין אחד.
<ערן טמיר: נצטרך לחזור לפה.
<אייל לב-ארי: מה, על העברה?
<ערן טמיר: כן, כדי להגיד תוך כמה זמן צריך להעביר את החומר.
<ערן טמיר: עוד לא סגרנו את זה.
<ערן טמיר: זו תקנה שלא קראנו.
<רויטל לן כהן: ערן, איזה סעיף?
<ערן טמיר: בתוספת הראשונה בעמוד השני יש כאן הבהרה מה קורה אם צריך לעשות השלמה של מסמכים.
<ערן טמיר: היות ועוד לא סגרנו את הסעיף של השלמת מסמכים - -
<קריאה: סעיף 6.
<ערן טמיר: אז כשנסגור את זה, אם צריך להשלים פה - -
<אילן שי: זה ירד.
<אילן שי: אם נקבל את 6, זה יכול - -
<ערן טמיר: זה יכול להשפיע גם כאן.
<ערן טמיר: לא סגרנו את זה.
<ערן טמיר: כשנסגור את 6, אז נצטרך - -
אילן גילאון: בוא תקרא את התוספת השלישית.
<אייל לב-ארי: התוספת השלישית זה בעצם התאמות נגישות ביחידת אחסון מיוחדת בפנימיות.
<אייל לב-ארי: בחדר שינה בפנימייה צריך להיות שטח לסובב כיסא גלגלים לפי הוראות סעיף 2.7.4 בת"י 1918 חלק 1 ומתאפשר לאדם עם מוגבלות המתנייע בכיסא גלגלים, להגיע למרכיבים השימושיים ביחידה המיוחדת גם כאשר בחדר יש רהיטים; בכל אגף דלת ביחידה המיוחדת קיים אמצעי עזר לסגירה לפי הוראות סעיף 2.3.7.2 בת"י 1918 חלק 3.1; הגובה של המיטה יהיה כמפורט בת"י 1918 חלק 2.3 בסעיף 2.4.2(ד) לבקשת התלמיד ניתן להתקין מיטה גבוהה יותר, בגובה המתאים לצרכיו של התלמיד עם המוגבלות; אם יש ארון בחדר השינה יהיה לידו טווח הגעה לפי ת"י 1918 חלק 1 בסעיף הדן בטווח הגעה בעבור אדם המתנייע בכיסא גלגלים (2.6.3.1), כך שיתאפשר לאדם להכניס ולהוציא פריטים מהארון, לרבות תליית פריטים בו; דלתות הארון יהיו דלתות הניתנות לפתיחה אגף על אגף; ברהיטים ובמיתקנים ביחידה המיוחדת ייעשו התאמות נגישות לפי הוראות ת"י 1918 חלק 1, בסעיף הדן במידות אנוש (2.6); לבקשת אדם עם מוגבלות יסופק לו שלט עם ניגוד מישושי להפעלת המזגן; אם מערכת הנעילה בחדר השינה היא מסוג כרטיס אלקטרוני יקבע סימון הניתן למישוש על גבי הכרטיס לכיוון הכנסת הכרטיס לחריץ; לבקשת תלמיד עם מוגבלות יספוק לו שלט לתלייה מחוץ לדלת חדר השינה לפי תלמיד בחדר זקוק לסיוע בפינוי בחירום; אם יש בחדר כורסאות או כיסאות, יהיה אחד מהם לפחות מושב מותאם; בפנימייה יותקן תא שירותים נגיש לפי הוראות ת"י 1918, חלק 3.1, ולפי התכנית; בפנימייה תותקן מקלחת נגישה בהתאם להוראות תקן ישראלי 1918 בחלק 3.2 במקלחת יש מושב ופני המושב נמצאים בגובה המתאים לצרכי התלמיד, 45 ס"מ עד 50 ס"מ או נמוך יותר מפני הרצפה; בקיר המקלחת בסמוך לברזי ההפעלה שלה, נמצא מאחז יד קבוע לפי טור ג' שלצד פרט 2(22) בתוספת הראשונה של תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות למקום ציבורי שהוא בניין קיים), התשע"ב-2011, והמוט האופקי בגובה המתאים לצרכי התלמיד – בין 70 ס"מ לבין 90 ס"מ או נמוך יותר מעל פני הרצפה; במקלחת יש משטף ידני באמצעות צינור גמיש שאורכו אינו קצר מ-120 ס"מ; אם קיים בנוסף משטף עליון – יש בורר, המהווה חלק בלתי נפרד מברז המקלחת, שמאפשר בחירת יציאת המים מן המשטף העליון או מן המשטף הידני; את ברז המקלחת והבורר ניתן להפעיל בישיבה על המושב במקלחת; ברז המקלחת והבורר אינם נמצאים על הקיר שמאחורי המושב בפרט משנה (א);
<אייל לב-ארי: אם קיימת אמבטיה – יחולו הוראות אלה בנוסף לאמור בתקן הישראלי המפורט לעיל: בקיר הצמוד לאורך האמבטיה, נמצא מוט אלכסוני באורך של 110 ס"מ לפחות; קצהו התחתון נמצא בגובה 5 ס"מ מעל דופן האמבטיה, וקצהו העליון נמצא בראש האמבטיה, בגובה המתאים לצרכי התלמיד – בין 65 ס"מ ל-75 ס"מ מהרצפה או נמוך יותר; מיקום המוט האלכסוני יהיה כך שיאפשר למשתמש להיתמך בהם ולייצב את עצמו בעת כניסה לאמבטיה, שהייה בה ויציאה ממנה; ברז האמבטיה נמצא לאורך הדופן הארוכה של האמבטיה בגובה המתאים לצרכי התלמיד ושאינו עולה על 80 ס"מ מפני הרצפה; הברז הוא מסוג ברז עירוב בעל ידית מנוף ונוסף על כך נמצא מקלח יד עם צינור גמיש; נקודת תלייה אחת לפחות של מקלח היד היא בגובה שאינו עולה על 80 ס"מ מפני הרצפה; הברז ומקלח היד נמצאים בהישג ידו של התלמיד היושב על קרקעית האמבטיה; המתלים, אם קיימים, הם בניגוד חזותי לסביבתם; גובהו העליון של הכיור בתא שירותים נגיש או במקלחת נגישה יהיה בהתאם להוראות תקן ישראלי 1918 חלק 3.1 בכפוף לחריגים הבאים.
<אייל לב-ארי: מתאים לצרכי התלמיד – בין 80 ס"מ ל-90 ס"מ מן הרצפה, או נמוך יותר, ומתחתיו שמור חלל חופשי עד לגובה 68 ס"מ לפחות; ברז הכיור מורכב לכיור עצמו או למשטח אופקי הצמוד לו; נוסף על כך מתקיימות הוראות סעיף 2.11.7.2 (א) ו-(ב) בת"י 1918 חלק 3.1 ובמקום "75 ס"מ" בסעיף 2.11.7.2(א) של ת"י 1918 יבוא "70 ס"מ"; במקלחת נגישה בפנימייה נמצאת מראה לפי הוראות סעיף 2.11.9 (ד) בת"י 1918 חלק 3.1; אבזרי העזר, כגון מתלי מגבות ובגדים, מחזיקי נייר, מייבשי שיער וכיוצא באלה, נמצאים בטווחי הגעה משותפים לפי הוראות סעיף 2.6.4 בת"י 1918 חלק 1; בחדר האוכל תבוצע הנגשה של אחד השולחנות לפני תנאי ת"י 1918 חלק 1 לעניין שטח חופשי לכיסא גלגלים (2.6.1) חללים חופשיים לברכיים וכפות רגליים (2.6.2) וטווח הגעה לחזית (2.6.3.1); אם ההסעדה בחדר האוכל היא בשיטת השירות העצמי – שבה הסועד נוטל את המזון אל צלחתו בעצמו – יוודא הבעלים כי כל סוגי המזון המוצעים לציבור יהיו בטווח הגעה של אדם עם מוגבלות המתנייע בכיסא גלגלים, לפי הוראות ת"י 1918 חלק 1 בסעיפים הדנים בטווח הגעה (2.6.3.1 עד 2.6.4); שירותי הסעדה יונגשו לתלמידים עיוורים עם מוגבלות ראייה באמצעות שילוט מונגש של סוגי המזון המוצעים לתלמידים, עובד הפנימייה יסייע לתלמיד עיוור עם מוגבלות ראייה בזיהוי המזון ונשיאתו, יסייע באיתור מקום ישיבה פנוי ויתאר בקול את כלי האוכל והאביזרים על שולחן האוכל; הנגשה של שדות ומטעים של הפנימייה תהיה בדרך של הכשרת שביל כורכר מפולס ומהודק הנושק לקצה המטע או השדה לפי העניין ומחבר חלק של המטע או השדה עד לדרך נגישה.
<אייל לב-ארי: הנגשה של חדר כושר תהיה בהתאם להוראה בתקנה 85 של תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), תשע"ג-2013.
<אייל לב-ארי: הנגשה של בריכה תהיה בהתאם להוראה של תקנה 85 של תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), תשע"ג-2013 וכן הוראות סעיף 21 של תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר תנאיו ואגרות), תש"ל-1970.
<אייל לב-ארי: הנגשת שלטים למיתקנים ואביזרים הנמצאים בחדר השינה באמצעות מישוש וניגוד חזותי; הנגשה של חניות או תחנות הורדה אם הם מצויים בתוך שטח הפנימייה; אם מוצבות בפנימייה מכונות למתן שירות אוטומטי יוודא הבעלים כי מציב המכונות האוטומטיות הציב מכונות כאמור העומדות בדרישות ת"י 1918 חלק 4 סעיף 2.11; אם יש בחדרי הפנימיה טלפונים הונגשו באמצעות לחצנים בצבעים נוגדים עם סימון ניתן למישוש; יחידת עזר לשמיעה הכוללת, מערכת עזר לשמיעה אישית אלחוטית של טלוויזיה ורדיו הכוללת מקלטים אישיים מסוג אוזניות ומקלטים אישיים מסוג לולאת השראה צווארית, וסת עוצמה אישי ביחידת המקלט; מערכת התראה ניידת מודולרית אלחוטית למקורות קול המפעילה, בלא שיהוי, אמצעי התראה על פעילות מקור קול שהוא אחד מאלה: צלצול טלפון, גלאי עשן או מערכת התראה מרכזית של הפנימייה, צלצול או דפיקה בדלת או שעון מעורר; המערכת תאפשר למשתמש לבחור בין חלופות ההתראה הבאות: הבזק אור ,רטט, אות שמע מוגבר ולפי נהלי הפנימיה על אופן השימוש בהתראות במועדים וזמנים שונים במשך היום ובמהלך השבוע; המערכת תסמן איזה מבין מקורות הקול הוא המופעל.
<אייל לב-ארי: מפה בדפוס נגיש אשר יצוינו בה המבנים, המיתקנים והדרכים של הפנימיה של בית הספר הצמוד לפנימייה; תינתן הדרכה לתלמידים עם מוגבלות באשר להתמצאות בשטח המקום ודרכי המילוט; כמו כן עזרה בהדרכת דרך הפעלת מכשירים ומיתקנים שונים בפנימייה.
<מיכל שיק הר-טוב: אני אשמח להעיר.
<מיכל שיק הר-טוב: התוספת הזאת זאת בדיוק דוגמה לטענה ולמחלוקת שעדיין לא הגענו לפתרונה, לטענה לא רק שלי, של ארגונים נוספים, שיש בזה עיוות לעשות תוספות לפי סוגים כי יש מוגבלויות שונות וההתאמות צריכות להינתן בהתאם למוגבלויות.
<רויטל לן כהן: בהתאם לצרכים של הילד.
<מיכל שיק הר-טוב: בהתאם לצרכי הילד.
אילן גילאון: לכל סוגי המוגבלויות?
<מיכל שיק הר-טוב: לכל סוגי המוגבלויות.
<מיכל שיק הר-טוב: פה יכול להיות שיש דברים שנמצאים בתוספת הרביעית, כמו פישוט לשוני, כמו הנגשת חומרי לימוד, כמו דברים שזקוק לו האדם החירש, שלא מופיעים בהנגשת פנימיות.
<מיכל שיק הר-טוב: כן רשום דפוס נגיש.
<אילן שי: לכל המוגבלויות בפנימיות.
<אילן שי: אין כאן אבחנה בין מוגבלויות.
אילן גילאון: במה שונה - - ?
<מיכל שיק הר-טוב: אבל ברשימה של ההתאמות - -
<אביבית ברקאי - אהרונוף: יש פה שני דברים.
<אביבית ברקאי - אהרונוף: יש התאמות נוספות שיש בתוספות אחרות שלא מופיעות כאן, ויש כאן כל מיני הנגשות שלא מופיעות ביחס לתוספות אחרות, למשל עניין המקלחות.
<אביבית ברקאי - אהרונוף: יכול להיות שיש בית ספר או אולם ספורט שיש לצידו מקלחת.
<אביבית ברקאי - אהרונוף: אין שום חובה להנגיש אותה, כי המקלחות מתייחסות רק לפנימיות.
<אביבית ברקאי - אהרונוף: ושוב, זו רק דוגמה אחת, אבל אני באמת מתחברת לדברים שאמרה מיכל.
<אביבית ברקאי - אהרונוף: יש פה בעיה בשורש.
<אביבית ברקאי - אהרונוף: כלומר, אם הייתה פה איזו שהיא התייחסות לרשימה של התאמות כללית שתינתן לפי הצורך, אני חושבת שזה בהחלט היה פותר את הבעיה, לא היה צורך אחרי זה בתוספות האחרות להתייחס ולחזור על הדברים שנאמרים גם כאן.
אילן גילאון: רגע, שאני אבין.
אילן גילאון: את אומרת איפה שיש בריכה, הבריכה מונגשת.
אילן גילאון: איפה שיש מקלחת, המקלחת מונגשת.
אילן גילאון: אין הבדל בין פנימייה לבין - -
<אביבית ברקאי - אהרונוף: להיפך, יש פה התייחסות רק לפנימיות, כלומר רק בפנימיות צריך להנגיש מקלחות, צריך להנגיש בריכה וכל שאר - - אין התייחסות לזה בתוספות האחרות.
<אביבית ברקאי - אהרונוף: אז אני מסכימה.
<מיכל שיק הר-טוב: ויש התאמות שלא מופיעות פה.
אילן גילאון: איזה?
<מיכל שיק הר-טוב: פישוט לשוני לא ראיתי פה.
<אילן שי: מה זה קשור לפנימייה פישוט לשוני?
<מיכל שיק הר-טוב: התלמידים בפנימייה לא צריכים את זה?
<אילן שי: זה יחול בבית ספר.
<שולמית כהן: זה רק המבנה של הפנימייה.
<רויטל לן כהן: אפילו השלטים בפנימייה, הנגשת השלטים בפנימייה.
<רויטל לן כהן: לפעמים שלט זקוק לפישוט לשוני.
<מיכל שיק הר-טוב: אתה מדבר שזה רק התאמות פיזיות?
<שולמית כהן: כן, במבנה הפנימייה.
<מיכל שיק הר-טוב: אז בואו תחדדו את זה בתקנה.
אילן גילאון: מיכל, הוא קרא רק התאמות פיזיות.
<אביבית ברקאי - אהרונוף: אגב, זה תקנה (11), לא תקנה (12).
<מיכל שיק הר-טוב: דפוס נגיש זו לא התאמה פיזית.
אילן גילאון: לא, אבל באמת, איך עושים את ההשלכה מבריכה אחת לבריכה אחרת שהיא לא פנימייה, זה במוסד חינוכי אחר?
<אייל לב-ארי: השאלה אם למוסד יש את הבריכה שלו או לא.
אילן גילאון: יש בית ספר תיכון שיש לו בריכה.
אילן גילאון: אני מכיר כזה.
אילן גילאון: מה עושים איתו?
אילן גילאון: באופן טבעי צריך שיהיו לו בדיוק את אותם התנאים כמו שכאן מדובר בפנימייה.
אילן גילאון: הרי בפנימייה יוצאים מנקודת הנחה שיש בריכה.
אילן גילאון: ואם יש בריכה במקום אחר, מה עושים?
אילן גילאון: אם יש מלתחה במקום אחר, מה אנחנו עושים?
אילן גילאון: מיטה אין בדרך כלל בבית ספר.
<קריאה: בחדר אחות.
<אילן שי: לגבי אותן בריכות שיש - - אמנם יש בתי ספר שהם בלי פנימיות ויש בהם בריכה.
<אילן שי: אפשר להוסיף הוראה שבבית ספר שיש בריכה, היא תהיה מונגשת באופן כללי לכל - -
<ערן טמיר: הנקודה היא שזה - -
אילן גילאון: או כל מוסד חינוכי אחר.
<אייל לב-ארי: יכולות להיות פונקציות שחוזרות.
אילן גילאון: כל מוסד חינוכי שיש בו מי מן האלה – תן לזה איזו הגדרה משפטית - יחול עליהם.
<מיכל שיק הר-טוב: ואם אפשר שבתקנה הכללית - אני כבר לא זוכרת, כי זה לא כאן מולנו - יהיה ברור שזה רק התאמות פיזיות, זאת אומרת, עדיין תלמיד חירש, עיוור, לא משנה, יוכל - -
אילן גילאון: מיכל, מה שכתוב כאן, אין משהו אחר.
<מיכל שיק הר-טוב: לא, בתוספת.
<אביבית ברקאי - אהרונוף: היא מבקשת שההתאמות האחרות שיינתנו עדיין יינתנו במסגרת בית הספר.
<אביבית ברקאי - אהרונוף: שזה לא גורע - - אני מדגישה את דבריה של מיכל.
אילן גילאון: פשוט תעשו את ה - - לכל מקום שיש את אותו - -
אילן גילאון: בקשה.
<קריאה: אמנם לא קראתי את החומר, אבל יש בעיה בפנימיות.
<קריאה: לא מתייחסים להורים המוגבלים.
<קריאה: כאשר ילד נמצא בפנימייה בכרמיאל והאימא גרה באילת.
<קריאה: עכב המצב הרווחה גרמה לכך שהיא הביאה אותו לשם.
<קריאה: אומרים שאין תקציב לשלוח את הילד בהסעה.
אילן גילאון: זה הבדל בין הנגשה - -
<קריאה: זו הנגשה.
אילן גילאון: בפרק הקודם היה הילד וההורה.
<קריאה: למה לא עושים הסעה לילד?
<קריאה: הם דורשים מהאימא לבוא לכרמיאל, לקחת ולהחזיר אותו.
<קריאה: איזה מן - -?
<קריאה: אני לא קראתי את זה.
אילן גילאון: ההנגשה הפרטנית היא בעייתית במובן הזה שהיא מתייחסת רק למשתמש.
<קריאה: צריך להתייחס גם להורה.
אילן גילאון: לא להורה שלו.
<קריאה: אז מה יעשה, ההורה לא יראה את הילד?
<קריאה: גם להורה.
<קריאה: קודם כל – אני אגיד את זה אחרת - לא יתייחסו למקום הגיאוגרפי, למרחק של האימא.
<קריאה: עשו את זה בכוונה, הרחיקו אותו לכרמיאל.
אילן גילאון: אם לא יהיה תלמיד בהנגשה פרטנית בבית הספר אבל יש הורה לתלמיד שהוא מוגבל, מנגישים לו.
<קריאה: מנגישים.
<קריאה: צריך לבדוק את זה.
<קריאה: צריך להכניס את זה - -
אילן גילאון: לא שמעתי על רעיון כזה.
<אילן שי: זאת הוראה של התקנות.
<אילן שי: אותם חלקים - -
אילן גילאון: לא מה שקראת קודם.
אילן גילאון: אני מתכוון להנגשה הפרטנית.
אילן גילאון: כאשר אתה מנגיש למוסד היום הנגשה פרטנית, עבור מי אתה מנגיש?
<אילן שי: גם עבור הורה.
אילן גילאון: אם הורה יבקש ממך הנגשה - -
<אילן שי: כן, אנחנו מתקצבים הנגשה גם להורים.
אילן גילאון: אולי בספרות זה קיים, אבל ב - -
<אילן שי: לא, אני מכיר - -
אילן גילאון: אתה יכול לתת לי דוגמה למקום כזה שבא הורה מוגבל והנגישו לו את בית הספר?
<אילן שי: תראה, בגלל שאני עורך דין אני מכיר את המקרים שבהם יש מעורבות משפטית, אבל אני מכיר מקרה בטירת הכרמל שמשרד החינוך הוציא הרשאות לצורך ביצוע הנגשה, כולל - -
אילן גילאון: לאבא של תלמיד או לאימא של תלמיד?
<אילן שי: עבור הורה של תלמיד.
<אילן שי: שם זה הגיע למחלוקת משפטית, בגלל - - ההרשאה של משרד החינוך, התקציב - - ההרשאה התקציבית ניתנה.
<אילן שי: שם זה בסוגיה של ביצוע, בגלל שזה מבנה לשימור ועוד כל מיני דברים.
אילן גילאון: בוא, אל תסבך את זה יותר.
אילן גילאון: למה אנחנו ביקשנו הנגשה כוללנית?
אילן גילאון: בדיוק מהסיבה הזאת - -
<אילן שי: ההנגשה הפרטנית להורה היא לפעמים לא באותו היקף, כי צריך להגיע לאותם מרחבים שבהם נעשים טקסים, לכיתת התלמיד לצורך אסיפת הורים, לא לכל המעבדות או לכל חדרי בית הספר.
אילן גילאון: הישיבה נעולה, תודה רבה.
אלי אלאלוף: היום ה-16 בינואר 2017, י"ח בטבת התשע"ז, השעה 10:40 ואני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: על סדר היום תקנות שירות התעסוקה (אגרה בעד בחינת מקצוע) (תיקון), התשע"ז-2016.
אלי אלאלוף: יש בתקנות האלה גם שינוי שם המשרד?
<עינב חליוה: כן.
אלי אלאלוף: אני רק רוצה לדעת אם מישהו יודע שהעבודה עברה לרווחה.
נורית קורן: בטח.
נורית קורן: מזמן.
נורית קורן: הצבענו על זה.
אלי אלאלוף: אני שומע בפרוזדור – ואני לא אגיד מי – אדם שהוא מאוד חשוב למערכת שאומר לי שזה עוד לא עבר.
אלי אלאלוף: זה עבר?
אלי אלאלוף: כולל הנושא של הכשרה מקצועית?
<אברי פולצ'ק: כן.
<אברי פולצ'ק: תחום התעסוקה בכלל, כל תחום התעסוקה, כל האגפים שקשורים לתחום התעסוקה, עברו למשרד העבודה.
נורית קורן: הם עברו באחריות.
נורית קורן: לא במבנה.
נורית קורן: הם עדיין יושבים באותו מקום.
אלי אלאלוף: מי מציג את התקנות?
<עינב חליוה: אנחנו מבקשים להאריך את התוקף של תקנות שירות התעסוקה (אגרה בעד בחינות מקצוע).
<עינב חליוה: אלה תקנות שמכוחן גובים אגרות בעד בחינות המקצוע שבפיקוח האגף להכשרה מקצועית.
<עינב חליוה: תוקף התקנות פג ב-31 לדצמבר 2016 ונכון להיום אנחנו מבקשים להאריך אותן בעשר שנים נוספות.
<עינב חליוה: המינימום שהחוק מאפשר לנו הוא שנתיים ואנחנו מבקשים לעשר שנים.
<עינב חליוה: כי החוק קובע מינימום של שנתיים.
<עינב חליוה: עד עכשיו לא היה שינוי.
מאיר כהן: אם החוק קובע מינימום של שנתיים, את לא יכולה לבקש עשר שנים.
<עינב חליוה: מינימום שנתיים.
<עינב חליוה: החוק אומר שתוקפן של התקנות יהיה שנתיים אלא שוועדת העבודה רשאית להאריכן מדי פעם לתקופה נוספת שלא תפחת משנתיים.
מאיר כהן: מינימום שנתיים.
<עינב חליוה: אנחנו מבקשים עשר שנים משום שלדע
<עינב חליוה: תנו אין טעם להגיע כל שנתיים אם אין שינוי מהותי.
אלי אלאלוף: ואם יש שינוי מהותי, אפשר לבוא בתוך עשר השנים.
<עינב חליוה: אם נראה שיש שינוי מהותי.
נורית קורן: על מה האגרה?
עבדאללה אבו מערוף: כמה זה עולה?
<אברי פולצ'ק: אנחנו בוחנים בשרשרת ארוכה מאוד של מקצועות.
<אברי פולצ'ק: בדרך כלל מבחן עיוני ומבחן מעשי ולכן האגרה היא עבור הבחינות כפי שהיא מוגדרת בחוק.
<אברי פולצ'ק: אנחנו לא בוחנים עבור כל המקצועות אלא עבור כמה מקצועות שעברו תהליך הסדרה.
<אברי פולצ'ק: הרעיון של האגרה הוא שהיא מכסה בערך כחמישים אחוזים מהעלות של הבחינה וחמישים אחוזים הנותרים המשרד משתתף בהוצאות.
מאיר כהן: פנה אלי איגוד השרברבים.
מאיר כהן: הם טענו שכבר שנה אתם לא מקיימים בחינות.
<אברי פולצ'ק: זה נשמע מאוד לא הגיוני.
מאיר כהן: בדקתי את זה עם רשם הקבלנים והוא אמר לי שאכן זה כך.
מאיר כהן: כבר שנה עומדים בתור שרברבים שלא מקיימים להם בחינות.
<אברי פולצ'ק: האם אנחנו מדברים על קבלנים או על שרברבים?
מאיר כהן: לא קבלנים.
מאיר כהן: שרברבים.
<אברי פולצ'ק: השרברב התברואתי הוא מקצוע שעבר תהליך של הסדרה.
מאיר כהן: רק שרברב תברואתי עבר הסדרה?
<אברי פולצ'ק: כך זה נקרא.
<אברי פולצ'ק: האינסטלטור הוא שרברב תברואתי והוא מחולק לשתי רמות, לסוג אחד וסוג שתיים.
אלי אלאלוף: איך מפסיקים בחינה לפני שמתחילים את הבחינה המחליפה?
<אברי פולצ'ק: אנחנו עובדים בסדרה של מאגרים אנחנו בונים מאגרים של מאות שאלות.
אלי אלאלוף: היו בחינות ועכשיו אתה אומר שהפסקתם את הבחינות כדי לבנות.
<אברי פולצ'ק: לא הפסקנו את הבחינות.
אלי אלאלוף: מתי בפעם האחרונה הייתה בחינה של שרברבים?
<אברי פולצ'ק: אני לא יודע.
<אברי פולצ'ק: אני מוכן לבדוק את זה.
<אברי פולצ'ק: אני בטח לא זוכר מתי הייתה כל בחינה.
אלי אלאלוף: אני אשמח לקבל תשובה על זה.
נורית קורן: יכול להיות שיש מינימום של אנשים שצריכים לעשות את הבחינה.
<אברי פולצ'ק: אני מנסה להגיד שמקצוע שעבר תהליך הסדרה, לא כל המקצועות עדיין עברו תהליך של הסדרה, העובדה שיש לו רמת סיווג מקצועית מסוימת, זה אומר שזה עבר תהליך של הסדרה.
מאיר כהן: איזה מקצוע לא עבר הסדרה?
<אברי פולצ'ק: למשל גרפיקה ממוחשבת עדיין לא עברה תהליך של הסדרה.
<אברי פולצ'ק: עיבוד שבבים ממוחשב.
מאיר כהן: אתה יודע כמה הכשרות יש לגרפיקה ממוחשבת?
מאיר כהן: הייתי ראש עיר וכל שבוע היינו פותחים הכשרה כזאת וזה עדיין לא עבר הסדרה?
<אברי פולצ'ק: לא כולם.
<אברי פולצ'ק: מה שנמצא עכשיו בתהליך של הסדרה מאוד אינטנסיבי והוא לקראת סיום, זה כל הנושא של עיבוד השבבים הממוחשב.
אלי אלאלוף: של ה-CNC שעוד מעט עובר מן העולם.
<אברי פולצ'ק: ממש לא.
עבדאללה אבו מערוף: מה גובה האגרות?
מאיר כהן: לפני האגרה.
מאיר כהן: אני כמנהל בית ספר מקצועי מוציא תחת ידי תלמיד בכיתה י"ב שהוא למד את ה-CNC.
מאיר כהן: האם הוא יוצא עם התעודה שלכם?
<אברי פולצ'ק: יש שלב שהוא שלב מקדים.
מאיר כהן: בטכנולוגיה הישנה הוא היה מסיים י"ב ואז הוא היה ניגש לבחינה שלכם אחרי הצבא.
<אברי פולצ'ק: לא.
מאיר כהן: היום אתם מעניקים לבית הספר.
<אברי פולצ'ק: ודאי.
מאיר כהן: אז איך זה שעדיין לא סגרתם?
מאיר כהן: יש בתי ספר שמכשירים תלמידי כיתה י"ב.
<אברי פולצ'ק: אין דבר כזה.
<אברי פולצ'ק: בתי הספר שעובדים תחת הפיקוח של משרד העבודה נבחנים כולם.
מאיר כהן: מה עם רשת עמל?
<אברי פולצ'ק: עמל של משרד הכלכלה נבחן בבחינות של משרד הכלכלה.
<אברי פולצ'ק: עמל של משרד החינוך - - -
נורית קורן: אתה רוצה להגיד לי שבכלכלה נשאר עכשיו משהו של הכשרה מקצועית?
נורית קורן: איך יכול להיות?
<עינב חליוה: בתי הספר המקצועיים של משרד העבודה עוברים את המבחנים של משרד העבודה.
<עינב חליוה: זה מה שהוא אומר.
נורית קורן: אני מכירה את משרד התעשייה והכלכלה כמו את כף היד שלי.
אלי אלאלוף: עכשיו המשרד עובר לחבר שלי.
אלי אלאלוף: כמה עולה בחינה?
<אברי פולצ'ק: בחינה היא מוצר שכולל את תהליך ההכנה שלו.
עבדאללה אבו מערוף: שקל?
עבדאללה אבו מערוף: עשרה שקלים?
עבדאללה אבו מערוף: מאתיים שקלים?
<אברי פולצ'ק: בסביבות עשרים אלף שקלים להכין שאלון בחינה.
עבדאללה אבו מערוף: אני שואל על גובה האגרה.
<אברי פולצ'ק: תלוי.
<אברי פולצ'ק: היא בין 150 ל-300 שקלים.
נורית קורן: תלוי במקצוע.
<אברי פולצ'ק: בתקנות בודק שכר כתוב 300 שקלים עלות בחינה.
נורית קורן: אני שמעתי שהם עוד לא התחילו.
<אברי פולצ'ק: האגרה מתעדכנת עם המדד.
מאיר כהן: טייס אוטומטי של המדד.
אלי אלאלוף: היועצת המשפטית רוצה לתקן אותך במשהו.
<יעל סלנט: מה זה בין 150 ל-300 שקלים.
<יעל סלנט: תקנות שירות התעסוקה מדברות על אגרה בשיעור מלא.
<יעל סלנט: 142 שקלים.
<אברי פולצ'ק: משהו כזה.
<יעל סלנט: יש אגרה חלקית של 68 שקלים.
<יעל סלנט: איך הגעת ל-300 שקלים.
<אברי פולצ'ק: הבאתי את הדוגמה של ה-300 שקלים שבמקום אחר יש עיגון מסודר של החוק שזה שינה.
<יעל סלנט: בוא נבהיר על איזה אגרות אנחנו מדברים.
אלי אלאלוף: נקרא את התקנות.
<יעל סלנט: תקנות שירות התעסוקה (אגרה בעד בחינת מקצוע) (תיקון), התשע"ז-2016 בתוקף סמכותי לפי סעיף 59(ב) לחוק שירות התעסוקה, התשי"ט-1959, באישור שר האוצר לפי סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 4 בתקנה 4 לתקנות שירות התעסוקה (אגרה בעד בחינת מקצוע), התש"ס-2000 (להלן – התקנות העיקריות), במקום "המנהל הכללי של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה" יבוא "המנהל הכללי של משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים".
<יעל סלנט: תיקון תקנה 5 בתקנה 5 לתקנות העיקריות, במקום "עד ליום ב' בטבת התשע"ז (31 בדצמבר 2016) יבוא "עד ליום כ"א בטבת התשפ"ז (31 בדצמבר 2026)".
<יעל סלנט: כפי שציינה עינב, התקנות האלה פגו ב-31 בדצמבר 2016 ולפי הדברים שהובאו לידיעת הייעוץ המשפטי לוועדה, החל מה-31 בדצמבר ועד היום לא נגבו אגרות ואנחנו רוצים רק לוודא שברור לכם שעד פרסום התקנות, שזה המועד שבו התקנות נכנסות לתוקף, עד אז אתם בעצם לא גובים אגרות כי אין לכם סמכות לגבות אותן.
<אברי פולצ'ק: לכן הם נבחנים ללא תשלום אגרות אבל ממשיכים את מערכת ההכשרה כרגיל.
<יעל סלנט: אבל המועד הרלוונטי הוא מועד פרסום התקנות.
נורית קורן: הם רוצים לעשר שנים.
נורית קורן: אני הייתי נותנת רק לחמש שנים כדי שאז יבואו לוועדה.
<יעל סלנט: סכום האגרה, אגב, לא השתנה המון שנים.
אלי אלאלוף: רק בזכות זה שהם הגיעו אחרי שבועיים להאריך את תוקף התקנה, כבר מגיע להם.
אלי אלאלוף: הפתעתם אותנו לטובה.
<עינב חליוה: אני אציין שכבר בנובמבר פנינו לוועדת האגרות המשרדית והאוצר דחה לנו את הוועדה.
אלי אלאלוף: אם כן, זה חתום.
אלי אלאלוף: יש לנו אישור של שר האוצר.
אלי אלאלוף: התקנות התקבלו פה אחד.
נורית קורן: אני רק רוצה לדעת לגבי בודקי שכר.
נורית קורן: כשאני ביררתי, הבנתי שעוד לא קיים המקצוע ועוד אין הכשרות.
<אברי פולצ'ק: התקנות לא נחתמו ולכן אי אפשר לעשות הכשרות.
נורית קורן: מתי זה יתחיל?
<אברי פולצ'ק: צריך לשאול את שר העבודה.
אלי אלאלוף: היום ה-13 ביוני 2017, י"ט בסיון התשע"ז, השעה 11:08 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: קבענו להיום שני דיונים כאשר הראשון הוא מצב המקלטים לנשים מוכות בישראל.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד שאני ביקרתי במקלט שיש לי רגישות אישית אליו בגלל חברת הכנסת זהבה גלאון.
אלי אלאלוף: ביקרתי במקלט בבאר שבע, שלא אומר את כתובתו, ותשימו לב שהורדתי מהפתיח שלי את המילה "חמור".
אלי אלאלוף: מצב חמור של המקלטים.
אלי אלאלוף: לא ראיתי מצב חמור אלא ראיתי מצב מדהים אבל לא מנוצל.
אלי אלאלוף: מצד שני, קיבלתי טלפון מחברתי רות רזניק שהכניסה את כולנו לנושא הזה כי ביוזמתה קמו המקלטים לנשים מוכות לפני ארבעים שנים – אז לא הייתי בתפקידים האלה אבל נהניתי מהיוזמה המדהימה שלך.
אלי אלאלוף: המדינה מתמודדת היום עם אוכלוסייה שסובלת רבות ותפקידנו הוא להקל עליה.
אלי אלאלוף: מצב המקלטים לנשים מוכות הוא מצב קשה.
אלי אלאלוף: הלוואי והיינו מוצאים נוסחה אחרת יותר מתאימה אבל המצב מחייב התמודדות.
אלי אלאלוף: ניסיתי לנתק את עצמי מעולם הפילנתרופיה מאז אני כאן, אבל הוא רודף אחרי וגם השבוע במוצאי שבת התקשרו אלי מחוץ לארץ ואמרו לי ששמעו שהמצב הוא כזה וכזה ושאלו אם אני יכול לעשות משהו.