GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ענת מימון: כרגע מה שהוועדה בעצם רוצה לעשות, היא קובעת שמי ששוחרר מחמת פציעה שקרתה במהלך פעילות מבצעית או אימון, לא משנה איזה סוג ובאיזו בקטגוריה של איזה חייל הוא, הוא יקבל את מלוא הזכויות, את הפיקדון לפי החוק הזה.
<ענת מימון: זה רק במצב שהוא שוחרר.
<ענת מימון: אם הוא עבר תפקיד זה לא רלוונטי, כי ממילא הוא ממשיך לצבור את הזכויות שלו לפיקדון בתפקיד שהוא נמצא, שמן הסתם הוא גם היה בו.
<ענת מימון: זה רלוונטי רק ללוחם או לתומך לחימה.
<ענת מימון: נשאיר את זה לגביהם.
<ענת מימון: עניין נוסף בסעיף קטן (א) לגבי חייל שנפטר.
<ענת מימון: אנחנו דיברנו על חייל שנפטר במהלך השירות הסדיר ועקב השירות הסדיר.
<ענת מימון: האוצר ביקשו להוסיף עקב השירות.
<ענת מימון: חשוב לי להדגיש שעקב השירות - - בחוק משפחות חיילים שנספו יש חזקות שאומרות שאם חייל במהלך השירות שלו נפטר, גם אם זה בתאונה או במחלה, זה גם נחשב עקב השירות, ולכן חשוב גם פה להחיל את החזקות האלו, כלומר, שזה לא יהיה עקב השירות בלי חזקות, אלא - -
אלי אלאלוף: החוק דווקא מפרש את זה אחרת.
אלי אלאלוף: הוא אומר, אם זה עקב השירות, צריך להוכיח.
<ענת מימון: לא, לכן יש חזקה שאומרת שאם זה קרה במהלך השירות זה נחשב עקב השירות.
<ענת מימון: זה מה שאנחנו רוצים להחיל פה.
אלי אלאלוף: זה יותר טוב.
<יואב ארבל: רק לגבי הנקודה הזאת של עקב השירות.
<יואב ארבל: זו תוספת שלא הייתה, זו תוספת שעכשיו רוצים להוסיף.
<יואב ארבל: אנחנו קצת חוששים מהתוספת הזאת, זה יוביל אותנו להרבה שאלות של מתנדבת בדירת שירות, כל מיני שאלות - האם זה עקב השירות.
<יואב ארבל: יש כל מיני חזקות לגבי הצבא, אבל לגבי המתנדבים, מדובר במספר מתנדבים מועט בשנה, ברוך השם.
<יואב ארבל: אנחנו חושבים שלא נכון להוסיף את התוספת הזאת, היא עלולה להכניס לפרשנויות וסיבוכים מיותרים.
אלי אלאלוף: מה אומר האוצר אם נוריד את זה?
<ליאור בראון: הנוסח שקיים פה בחוק שאנחנו כרגע דנים בו הוא זהה לנוסח בחוק משפחות חיילים שנספו במערכת.
<ליאור בראון: לא רצינו לייצר כאן מצב שהוא שונה חוקית מאיך שקיים בחוק ההוא, ועל כן לקחנו את הנוסח כפי שהוא.
<ליאור בראון: כפי שהדין חל בחוק משפחות ולפי זה נותנים את התגמולים והזכאות לחיילים שנספו במערכה, אותה הלוגיקה בדיוק תחול גם כאן.
<ליאור בראון: אנחנו נצמדים לחוק משפחות.
<ליאור בראון: אני לא חושבת שמהותית גם נכון לייצר פה משהו שהוא שונה.
אלי אלאלוף: אם כי זה דורש איזו הוכחה נוספת.
אלי אלאלוף: עם המילה הזאת "עקב השירות" זה מחייב - -
<ענת מימון: פגיעה בשירותים.
<ליאור בראון: אנחנו רק דבקים במצב החוקי הקיים.
אלי אלאלוף: לא תמיד יש.
אלי אלאלוף: אל"ף, בשירות הלאומי אין להם את היכולות שיש בצה"ל.
אלי אלאלוף: לשמחתי בצה"ל יש הכל.
<ליאור בראון: חוק משפחות חל על לא מעט - -
<רוני מאיר: זה לא נכון לעשות פה שני הסדרים שהם שונים בדבר הזה.
<רוני מאיר: המהות פה הוסברה בעניין של עקב השירות, שרוצים לעשות את הקשר בעקבות כל החזקות, כמו שאמרנו, שקבועות בחוק.
אלי אלאלוף: אתם תוכלו להוכיח שהמחלה נובעת מהשירות?
<ליאור בראון: זה בדיוק מה שמוסדר בחוק משפחות חיילים.
<רוני מאיר: זה מה שעושים.
<רוני מאיר: זה בדיוק מה שחוק חיילים מסדיר, כדי להבטיח שהפציעות האלו והפגיעות האלו הן רלוונטיות.
אלי אלאלוף: אתם יודעים כמה אתם מספקים עבודה לכל מיני נותני שירות למיניהם בתשלום?
אלי אלאלוף: זו תהיה מלחמה נוראית רק בגלל המילה הזאת.
אלי אלאלוף: יצטרכו ללכת לחפש רופאים, לחפש יועצים, חברות מוזרות שאנחנו לא אוהבים, שירותים מיותרים.
<ליאור בראון: אדוני, זה בדיוק המצב החוקי הקיים היום.
אלי אלאלוף: כן, אבל הוא רק מסבך את זה, אני חייב להגיד.
<ליאור בראון: ככל שתייצר פה הסדר אחר, שלצורך העניין יותר - -
<קריאה: זה הסדר ספציפי.
אלי אלאלוף: במקרה הספציפי זה.
<ליאור בראון: ככל שאתה מסדיר כאן הסדר אחר, יכולה להעלות דרישה גם בחוק משפחות חיילים לעשות הסדר אחר.
אלי אלאלוף: חבר'ה, אתם כובלים את הידיים שלנו כמחוקקים כל הזמן עם כל מיני קשרים, תקדימים, שיקולי רוחב וכו'.
אלי אלאלוף: אתם עוד מעט לא תצטרכו אותנו, תיקחו איזה מחשב שיעתיק לכם את ההגדרות.
אלי אלאלוף: אני מצטער להגיד, אין צורך בעקב השירות.
<ענת מימון: אני רוצה רק להעיר שמשפטית ההסדרים בחוק משפחות חיילים הם הרבה יותר רחבים.
<ענת מימון: מדובר על זכויות ארוכות טווח שבאמת מצדיק שם המבחן הזה של עקב השירות.
<ענת מימון: במקרה שלנו אנחנו מדברים על הפיקדון.
<ענת מימון: זה משהו חד פעמי.
<ענת מימון: אני חושבת שכן אפשר לעשות הבחנה כזאת ולהגיד שהוועדה חושבת שבעניין הזה כל מי שנפטר במהלך השירות, גם אם זה לא עקב השירות, זה סביר וזה לא יוצר איזו שהיא - -
<ליאור בראון: ככל שמייצרים כאן הסדר אחר, שהוא מרחיב יותר, זה יכול לייצר השלכת רוחב.
<ענת מימון: זה לא, כי שם כתוב עקב השירות.
<ליאור בראון: נכון, אבל ככל שאת מייצרת כאן הסדר מרחיב, יכולה לבוא הדרישה, כפי שחדשות לבקרים כל שבוע עולות דרישות להרחבת חוק משפחות חיילים, לייצר התאמה.
<ליאור בראון: מיצרים פה איזה שהוא תקדים של הכרה בתנאים - -
אלי אלאלוף: אתם מסרבלים את המהלך.
<ענת מימון: לעניין פצועים כן עשינו הבחנה.
<ענת מימון: שם כל פצוע, גם מחלה, מקבל זכויות.
<ענת מימון: יש פה הסדר שונה שמצדיק הסדרים שונים.
<ענת מימון: אני לא חושבת שאנחנו יוצרים פה איזה שהוא חשש.
<רוני מאיר: היקף ההסדר והיקף ההטבות שניתנות מכוחו לא משפיע על המבחן שצריך להיבחן לגבי הזכאות להטבות מול ההסדר.
<רוני מאיר: זה שני דברים שונים בדבר הזה.
<רוני מאיר: זה שמדובר על הסדרים שונים - -
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד לכם, מספיק להמציא בירוקרטיה ותהליכים מסרבלים.
אלי אלאלוף: היות ולשמחתי או לצער
אלי אלאלוף: כם היום זה הכל יתקבל פה אחד - -
<ענת מימון: אז אנחנו נשאיר את זה אם הוא נפטר במהלך שירותו הסדיר.
<ענת מימון: דבר נוסף, אנחנו אומרים שהשירות הסדיר זה משהו שהוא חייב בו או התחייב.
אלי אלאלוף: תאמין לי, תצטרכו לשלם עוד כדי להגדיל את הצוותים.
<רוני מאיר: הצוותים האלה קיימים, אדוני, זה בדיוק מה שאמרנו.
<רוני מאיר: בסוף הבדיקות האלו נעשות בצבא.
אלי אלאלוף: אולי יצמצמו וישימו אותם במקומות יותר טובים.
<ענת מימון: עוד הערה קטנה.
<ענת מימון: בגלל שכרגע זה חל גם על משרת, אז אנחנו לא מדברים על התקופה לפי חוק שירות ביטחון, אלא על תקופת השירות שהוא חייב בה או שהוא התחייב בה, כדי שזה יחול גם על חיילים וגם על משרתים.
<ליאור בראון: כשאנחנו קיבלנו את הערכת העלות בזמנו, רק צה"ל העביר אותה.
<ליאור בראון: אם עכשיו יש פה את ההרחבה הזאת למהלך, ויש פה עכשיו הרבה נפטרים בלי הקשר הסיבתי של השירות הלאומי, יכול להיות שזה הופך להיות אירוע תקציבי, אני לא יודעת.
<יואב ארבל: ברוך השם, מדובר על מקרים ספורים בשנה.
<יואב ארבל: אין לי את פה המספרים, אבל מדובר על מקרים ספורים בשנה של בנות שנפטרות במהלך השירות.
<יואב ארבל: אין לי פה את המספרים במדויק.
אלי אלאלוף: זה רק אירוע תקציבי, זה לא אירוע - -
<ענת מימון: התיקונים הבאים זה בסעיף 19.
<ענת מימון: אני רק מזכירה, סעיף 19 זה הסעיף של הפיקדון שהוועדה החליטה שתהיה דחיפה אוטומטית של הפיקדון אחרי 5 שנים, ואם לא מאתרים את החייל במהלך חצי שנה, אז אחרי 5 וחצי שנים זה יעבור לקרן לסיוע נוסף.
<ענת מימון: עשינו פשוט שינויים, התאמנו את כל המועדים בסעיף כך שהחייל יוכל עד תום 10 שנים לבוא לקרן לסיוע נוסף ולדרוש את הכסף הזה אם זה לא עבר אליו.
<ענת מימון: זה השינויים שאתם רואים בעמוד 7, מה שמודגש.
<ענת מימון: במקום 4 שנים זה צריך להיות בתוך שנתיים וחצי, במקום 7 שנים, בתוך 5 וחצי שנים, ובעמוד 8, בסעיף קטן (ג1), הוא יוכל לבקש ארבע וחצי שנים לאחר שזה הועבר לקרן לסיוע נוסף את הכסף.
<ענת מימון: הדבר האחרון שאני רק רוצה להציג.
<ענת מימון: עשינו הוראת מעבר לעניין שירות אזרחי.
<ענת מימון: בגלל שחוק שירות אזרחי שחוקק פה בוועדה נכנס לתוקף רק ב-1 באפריל 2018, אז עשינו הוראה שקובעת שבתקופה הזאת, עד שהוא ייכנס לתוקף, הסמכויות שאנחנו נותנים פה יהיו נתונות לרשות לשירות לאומי- אזרחי, מה שקיים היום, ואני אקריא את ההוראה: עד יום ט"ז בניסן התשע"ח (1 באפריל 2018, יחולו הוראות אלה: (א) הסמכויות הנתונות למנהל הרשות לשירות אזרחי בהגדרה "חייל משוחרר בודד" ובסיף 19א(ח) לחוק העיקרי, כנוסחם בסעיפים 1(5) ו-11 לחוק זה, יהיו נתונות למנהל הרשות לשירות לאומי-אזרחי; (ב) חבר ההנהלה שימונה לפי סעיף 4(א)(8) לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 2(1)(ה) לחוק זה, יהיה נציג הרשות לשירות לאומי-אזרחי.
<ענת מימון: (2) בסעיף קטן זה – "ההנהלה" – כהגדרתה סעיף 1 לחוק העיקרי; "הרשות לשירות אזרחי" – כהגדרתה בסעיף 1 לחוק העיקרי, כנוסחו סעיף 1(6) לחוק זה; "הרשות לשירות לאומי-אזרחי" – כמשמעותה בחוק שירות לאומי-אזרחי, התשע"ד-2014.
<ענת מימון: אפשר להצביע שוב על החוק עם כל השינויים שהוצגו.
אלי אלאלוף: יש לי רק שאלה לקרן.
אלי אלאלוף: לגבי האבחונים של החיילים לקראת הלימודים שלהם, זה דבר שלא כלול באופציות שלהם לניצול תקציבים שלכם, למה?
<חמדה מרק: לגבי הנושא הזה של אבחונים.
<חמדה מרק: בדרך כלל כל מי שהולך ללימודים אצלנו במסגרת המכינות אנחנו מאשרים לאותו יועץ בתוך המכינה.
<חמדה מרק: אם הוא מחליט שצריך ילד כזה או אחר ללכת לאבחון, אנחנו ממנים את זה.
אלי אלאלוף: זו לא החלטה אישית של החייל המשוחרר.
<חמדה מרק: עכשיו לגבי זה שחייל רוצה ללכת לאבחון כזה - לא אבחון מקצועי, כי אבחון מקצועי אנחנו נותנים להם לא במסגרת החוק אלא תקציב אחר - במסגרת הפיקדון - -
אלי אלאלוף: הפיקדון זה כסף שלו, זו לא חוכמה.
<חמדה מרק: נכון, זה כסף שלו, אבל הכנסת קבעה לי ואמרה, אם זו תהיה הכשרה מקצועית או לימודים.
<חמדה מרק: מה שעשיתי, כתבתי מכתב למשרד העבודה והרווחה, לאותו אחד שאחראי והוא הרגולטור לכל אותן ההכשרות המקצועיות.
<חמדה מרק: זה היה ממש לפני חודשיים.
<חמדה מרק: קיבלנו את התשובה לפני שבועיים.
<חמדה מרק: ביקשתי ממנו להכיר באבחון כזה שהוא רוצה ללכת, להוציא את זה מהפיקדון, כי זה כסף שלו, זה ראוי, זה חלק מהאפשרות ללימודים.
<חמדה מרק: מה שהוא ענה לי זה שמקובלת עליו הטענה שלי, שמבחינתו זה בסדר.
<חמדה מרק: עכשיו מה שביקשתי מהחשבות שלנו, שהיא זו שמטפלת מול הבנקים איך עושים את הפרוצדורה, להוציא את זה.
אלי אלאלוף: את יכולה להמשיך להרצות על הנושא, אבל זה לא הנושא שיעלה.
<חמדה מרק: זה יעבוד.
אלי אלאלוף: אני חוזר ואומר, חייל משוחרר שלא הולך להכשרה מקצועית וזקוק לאבחונים, למה שלא תממנו לו את זה?
אלי אלאלוף: מה הקשר למשרד העבודה?
אלי אלאלוף: הוא רוצה ללמוד בהרווארד.
אלי אלאלוף: אם הוא רוצה ללכת ללמוד באוניברסיטה וכדי להתמודד עם "הלחץ" שדורשת האוניברסיטה הוא זקוק לאבחונים שיאפשרו לו א',ב',ג',ד'.
<חמדה מרק: כדי לקבל הקלות.
אלי אלאלוף: למה זה לא יכול להיות במימון של הקרן?
<חמדה מרק: כי הרגולטור לא הגדיר את זה בחוק, לכן אתה יכול כרגע להכניס את זה.
אלי אלאלוף: אם ככה, אני מבקש להכניס שהאבחונים - -
<ליאור בראון: על איזה סעיף מדובר?
<ענת מימון: סעיף 7 של הקרן לסיוע נוסף.
<ענת מימון: זה לא נמצא בהצעת החוק, זה משהו שקיים בחוק.
<ליאור בראון: זה נושא חדש שלא נידון עד כה.
עודד פורר: זה לא נושא חדש.
עודד פורר: כשפותחים את החוק, דנים בחוק.
<ענת מימון: עלתה השאלה אם אפשר להשתמש בכספי הפיקדון.
אלי אלאלוף: בכספי הקרן במיוחד.
<ענת מימון: ובכספי הקרן לסיוע נוסף לצורך אבחון לקראת לימודים, או במהלך לימודים.
<ענת מימון: החוק בסעיף 7 מדבר על פעילויות להכנה ולהכשרה לקראת לימודים.
עודד פורר: לשיטתי, אגב, זה גם אבחונים.
<ענת מימון: גם אני חושבת שמבחינת פרשנות זה יכול לסבול גם את זה.
אלי אלאלוף: אומרים לנו שלא הגדרנו, אז נגדיר את זה עכשיו.
עודד פורר: אז בוא נגדיר את זה, נעזור להם.
עודד פורר: נוסיף את המילים "לרבות אבחונים".
<מירב סלע: אני אשמח לחזק את דבריך.
<מירב סלע: אנחנו רואים את זה מהשטח, שזה דבר שצריך להגדיר אותו - אבחונים, לקויות למידה והפרעות קשב וריכוז.
<מירב סלע: לא רק למכינות, זה גם להשלמת בגרויות, דברים שאולי להורים של אנשים ממקומות סוציו-אקונומיים יותר נמוכים לא היה כסף בתיכון, או פסיכומטרי.
<מירב סלע: שזה לא יהיה תלוי במכינה כלשהי.
<בת חן הורוביץ: אנחנו מוסיפים בימים אלה מטרות נוספות למימוש הפיקדון.
<בת חן הורוביץ: זה צו שיחתום עליו שר הביטחון, לאחר התייעצות עם שר האוצר.
<בת חן הורוביץ: אני חושבת שככל שרוצים להוסיף מטרה נוספת למימוש הפיקדון, נכון יהיה לעשות את זה במסגרת הזאת.
עודד פורר: זה מופיע היום.
אלי אלאלוף: אני רוצה להסביר, הפיקדון בכל מקרה, בצורה זו או אחרת, מנוצל על ידי החייל, נכון?
אלי אלאלוף: לעומת זאת, הכספים של הקרן יכולים להיות גם מנוצלים לטובת החייל.
אלי אלאלוף: אני אומר שמשם היינו רוצים שהכסף יגיע לאבחונים.
אלי אלאלוף: אבחונים זה אחד הכלים שבדרך כלל רק עשירים זקוקים לו.
אלי אלאלוף: אתם יודעים למה?
אלי אלאלוף: יש להם כסף לשלם.
אלי אלאלוף: אחרים, מי שאין לו, הוא לא מקבל אפשרות לעבור את הבחינות.
אלי אלאלוף: אני מאוד ממליץ - גם בדוח העוני כתבנו את זה - שהאבחונים חייבים להיות על חשבון המדינה.
אלי אלאלוף: במקרה הספציפי הזה, על חשבון הקרן, ולכן אני בעד לכתוב את זה כאפשרות.
אלי אלאלוף: זו לא הטבה, זה או להצליח או לא להצליח לאותו בחור או לאותה בחורה, ולכן אני בעד שזה יצא מכספי הקרן, לא מכספי הפיקדון.
<חמדה מרק: רק צריך לציין אבחוני לקויות למידה.
עודד פורר: אני מצטרף לעמדת היושב-ראש.
עודד פורר: אל"ף, אני חושב שזה מופיע בנוסח הקיים, אבל מאחר ואתם מפרשים את זה פרשנות מצמצמת, אנחנו נרחיב ונוסיף לרבות אבחונים ולקויות למידה.
<מירב סלע: לקויות למידה והפרעות קשב וריכוז.
<מירב סלע: אלה דברים שונים.
עודד פורר: והפרעות קשב, מבחינתי זה - -
אלי אלאלוף: אני יודע, אני שילמתי פעם אחת כאבא.
אלי אלאלוף: אני יודע כמה כסף זה.
אלי אלאלוף: לא שחס וחלילה היה חסר לי, אבל זה אומר שלא הרבה יכולים לשלם.
עודד פורר: מי שלא יכול, אין לו.
אלי אלאלוף: ודאי, אז הוא לא יכול ללמוד.
עודד פורר: או שהוא מחכה למשרד העבודה והרווחה.
אלי אלאלוף: זה אומר שילדי הפריפריה לא ילמדו.
אלי אלאלוף: זו ממש פגיעה חברתית איומה.
אלי אלאלוף: יש לכם עמדה?
<ליאור בראון: אני הייתי שמחה שיתאפשר לנו להתייעץ עם הגורמים שעוסקים בתחום ההשכלה, לראות איזה סוג אבחונים.
<ליאור בראון: עכשיו פתאום נזרק פה לאוויר עוד סוג אבחון.
אלי אלאלוף: תלכו להתייעצות, זה לא מפריע לי, אבל החוק יעבור עם התיקון.
<דרור גרנית: אני קצת מופתע מהדבר, מהטעם שהוא פשוט לא עלה בהצעה הממשלתית, הוא לא נידון בפורומים.
עודד פורר: בשביל זה יש דיונים בוועדה.
<דרור גרנית: זה נכון, אף אחד לא מערער, חלילה, על סמכותה של הוועדה.
אלי אלאלוף: אנחנו הכנסנו את זה.
<ענת מימון: אם אני מבינה נכון, יש לנו שני סעיפים רלוונטיים.
<ענת מימון: סעיף 7 זה הסעיף שמדבר על הקרן לסיוע נוסף.
<ענת מימון: למטרות לימודים במכינה קדם אקדמית זה לרבות אבחונים ללקויות למידה והפרעות קשב וריכוז.
<ענת מימון: הקרן לעידוד לימודי השכלה גבוהה, שזה מה שחל באזורי סיוע ולמי שלומד באזורי סיוע, זה לא רק פעילויות הכנה והכשרה לקראת לימודים.
<ענת מימון: גם שם אנחנו נכניס לרבות אבחונים להפרעות קשב וריכוז.
<ליאור בראון: לא, אני מתנצלת, אני ממש לא הבנתי שזאת הכוונה.
<ליאור בראון: אם זה גם בקרן לסיוע נוסף, זה הופך להיות אירוע תקציבי לכל דבר ועניין, אנחנו נתנגד לזה.
<ענת מימון: זה במסגרת תקציב הקרן.
<ליאור בראון: הקרן לסיוע נוסף, יש לה תקציב מוגדר.
<ליאור בראון: הקרן לעידוד לימודים בפריפריה, אין לה תקציב מוגדר.
<ליאור בראון: כל גידול שאת מייצרת פה זה גידול תקציבי.
<ענת מימון: דווקא בסעיף 7א, שמדבר על הקרן לעידוד, כתוב: פעילויות להכנה והכשרה לקראת לימודי השכלה גבוהה.
<ענת מימון: לדעתי זה גם כך היום.
<ענת מימון: הלשון סובלת גם את הנושא של האבחונים, ולכן אני לא חושבת שיש פה הרחבה.
<ליאור בראון: אם היא סובלת, אין צורך - -
עודד פורר: הם אומרים שהפרשנות שאתם נוקטים היא מצמצמת.
עודד פורר: אנחנו באנו להרחיב.
<ליאור בראון: מי זה "אנחנו"?
<ליאור בראון: על מה מדובר?
<ליאור בראון: אני מתנצלת, יש פה נושא חדש שצץ עכשיו.
<ליאור בראון: לא בחנו אותו, לא את המשמעות התקציבית שלו.
עודד פורר: אין לו משמעות תקציבית, זה בתוך תקציב הקרן.
<ליאור בראון: לא נכון.
<ליאור בראון: אם זה תקציב 7א של הקרן לעידוד ההשכלה, יש פה משמעות תקציבית לכל דבר ועניין.
<ליאור בראון: היא לא תחומה בחוק.
<ליאור בראון: תסתכלו, הדבר היחידי שתחום בחוק זה רק 7.
<ליאור בראון: אנחנו לא יכולים מעכשיו לעכשיו.
<ענת מימון: לא, זה במסגרת הקרן.
<ענת מימון: נוסף על האמור בסעיף 7, קרן שמטרותיה - - יש תקציב נפרד.
<ליאור בראון: 7א זה תקציב נפרד, מעבר לתקציב של ה-100 מיליון של הקרן לסיוע נוסף.
<ענת מימון: אז למה זה במסגרת אותה קרן?
<ליאור בראון: אפשר לדבר על נוסח החוק, אבל בפועל יש פה שני תקציבים שונים.
<ליאור בראון: יש את התקציב של הקרן לסיוע נוסף, יש את התקציב של הקרן לעידוד לימודים והשכלה בפריפריה.
<ענת מימון: מוגדר וקבוע?
<ליאור בראון: לפי ביצועים בפועל.
עודד פורר: מה זאת אומרת "לפי ביצועים בפועל"?
<ליאור בראון: כמו כל תקציב המדינה.
<דרור גרנית: כמו תקציב המדינה הוא נקבע משנה לשנה.
עודד פורר: אז מה החריגה התקציבית שאנחנו פה?
<ליאור בראון: יש פה גידול תקציבי.
עודד פורר: ועדיין אם התקציב הוא 10 מיליון שקל, אני לא יכול להשתמש ב-11 מיליון שקל מטרות.
<רוני מאיר: אדוני, אם אתה מגדיל עכשיו מטרות, אז לצורך הערכת התקציב לשנה הבאה הקרן תגיד שיש לה עוד x.
עודד פורר: האוצר יחליט מה הוא נותן לה, ויביאו את זה לדיון.
<ליאור בראון: אנחנו תוצאתיים, כי זה כתוב בחוק.
<ליאור בראון: ברגע שאתה מגדיר בחוק שאנחנו מחויבים לשלם את זה, כפי שנעשה גם היום, אנחנו תוצאתיים בתשלומים מכוח סעיף 7א.
<ליאור בראון: זה לפי ביצועים בפועל.
<ליאור בראון: ככל שאתה מרחיב את המטרות, יש פה אירוע תקציבי.
אלי אלאלוף: אני חוזר למנהלת הקרן.
אלי אלאלוף: תסבירי לי, למה הפרשנות שלכם הייתה מצמצמת בצורה כזאת?
אלי אלאלוף: אני חושב שבניסוח של החוק יש את התשובה גם לזה.
אלי אלאלוף: אני רק מבקש שיכללו במפורש את הנושא של האבחונים.
אלי אלאלוף: אני לא משנה שום חוק.
<חמדה מרק: אני הסברתי שבמקום שיש את לנו המכינות וההכשרות המקצועיות, שזה נמצא בקרן לסיוע נוסף - -
אלי אלאלוף: זה לא לעכשיו.
<חמדה מרק: הפרשנות שלנו הייתה שמי שצריך יקבל.
<חמדה מרק: מי שבא ואמר, תעזבו אותי, אני רק בא לבקש מכם אבחון, זה לא עומד בנפרד.
אלי אלאלוף: באיזו מסגרת?
<חמדה מרק: במסגרת המכינות וההכשרות המקצועיות.
<חמדה מרק: שם זה ישב.
<חמדה מרק: הפרשנות הייתה מרחיבה, כמו שהיושב-ראש - -
אלי אלאלוף: אני לא מדבר על מי שבא לבקש לעשות לעצמו בדיקה אישית.
<חמדה מרק: אמרת מקודם, אם הוא רוצה ללכת ללמוד.
אלי אלאלוף: יש תשובה בנוסח הקיים לאבחונים, אנחנו רק מציינים שזה כולל האבחונים.
<ענת מימון: אפשר להצביע על ההצעה עם התיקונים שהוצגו בישיבה.
אלי אלאלוף: אנחנו נעבור להצבעה ולאישור.
אלי אלאלוף: תודה רבה על העבודה שלכם.
אלי אלאלוף: תמשיכו לעבוד, העיקר לעזור לחיילים.
אלי אלאלוף: אנחנו היום ה-20.6.2017, כ"ו בסיון תשע"ז, שעה 09:43.
אלי אלאלוף: אני מתנצל על האיחור שנבע מהמשך הדיון הקודם.
אלי אלאלוף: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - הרחבת הגדרת ילד לעניין קצבת נפגעי עבודה).
אלי אלאלוף: זה בעקבות הרביזיה שהגשתי, לאור הרצון לתקן מספר נקודות.
אלי אלאלוף: אז בקשה, מי בעד הרביזיה?
אלי אלאלוף: אנחנו מאשרים את הרביזיה.
אלי אלאלוף: בבקשה תציגי אותה, היועצת המשפטית שלנו.
<יעל סלנט: בדיון הקודם תיקנו את סעיף 130 לחוק הביטוח הלאומי ואמרנו שילד לעניין נפגעי עבודה יהיה גם מי שנחשב כילד לפי 252(ג1).
<יעל סלנט: בעצם היו עוד כל מיני תיקונים משלימים שהמוסד לביטוח לאומי ביקש שנעשה בפרק של נפגעי עבודה שנוגעים לשינוי הגדרת ילד, וזה התיקונים לסעיף 130(א)(5) שאתם רואים, והתיקון לסעיף 133 ו-144.
<יעל סלנט: אנחנו ביקשנו שאת אותם תיקונים משלימים שעשינו לגבי יתום של נפגע עבודה בעצם נבצע גם בפרק של השארים, כי בזמנו, בתיקון מספר 156, תיקנו את הגדרת ילד בסעיף 252(ג1) אבל לא תיקנו את סעיפים 260 ו-265, שגם הם בפרק השאירים ונוגעים להגדרת ילד.
<יעל סלנט: את זה אנחנו מבקשים לתקן במסגרת הזאת.
<יעל סלנט: מכיוון שהתיקונים לסעיפים 130(א)(5), 133 ו-144 הוצגו בדיון הקודם אבל לא הוקראו, אני אקרא אותם בזריזות רק כדי שנדע על מה אנחנו מדברים.
<יעל סלנט: תיקון סעיף 130.
<יעל סלנט: בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995 (להלן –החוק העיקרי), סעיף 130(א) – (1) בפסקה (2), בסופו יבוא או "252(ג1), שזאת הרחבת הגדרת ילד לעניין הפרק של נפגעי עבודה.
<יעל סלנט: (2) בפסקה (5), אחרי "שבסעיף 238" יבוא "או התנאים שבסעיף 252(ג1), ואחרי "מהתנאים האמורים" יבוא "בסעיף 238 או שנתקיימו בו התנאים האמורים בסעיף 252(ג1)".
<יעל סלנט: תיקון סעיף 133.
<יעל סלנט: סעיף 133 מדבר על אלמנה שיש עימה ילד והתנאים להגדרת ילד לא התקיימו עם מותו של המבוטח, ואחרי מותו של המבוטח מתקיימים התנאים להגדרת ילד.
<יעל סלנט: אנחנו אומרים שלא רק התנאים להגדרת ילד לפי 238, אלא גם התנאים להגדרת ילד לפי 252(ג1).
<יעל סלנט: בסעיף 133 (ב)(2) לחוק העיקרי, במקום הקטע החל במילים "האמורים בפסקאות" עד המילים "שבסעיף 238" יבוא "האמורים בפסקאות משנה (א) או (ב) שלהלן", ובמקום "המגיעה לה" יבוא "המגיעה לה: (א) אחד התנאים האמורים בפסקאות (2) ו-(3) להגדרה "ילד" שבסעיף 238; (ב) התנאים שבסעיף 252(ג1).
<יעל סלנט: " תיקון סעיף 144.
<יעל סלנט: סעיף 144 מסמיך את השר לקבוע דמי מחיה והוצאות אבחון בעד יתום.
<יעל סלנט: אנחנו אומרים שהוא יוכל לקבוע את זה גם לעניין ילד כהגדרתו ב-252(ג1).
<יעל סלנט: בסעיף 144 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א)(2), בסופו יבוא "או שהוא לומד במוסד חינוכי כהגדרתו בסעיף 252(ג1) ומתקיימים בו התנאים האמורים באותו סעיף"; (2) בסעיף קטן (ב), המילים "ילד כמשמעותו בסעיף 238, והוא בבחינת" - יימחקו.
<יעל סלנט: כמובן שהתיקון הזה בסעיף 144, כמו גם התיקון שתיכף נגיע אליו בסעיף 265, מחייבים את המוסד לביטוח לאומי לתקן גם את התקנות.
<יעל סלנט: הוועדה קוראת למוסד לביטוח לאומי לתקן את התקנות, כדי שאפשר יהיה לשלם את דמי המחייה.
<רועי קרת: לשר.
<יעל סלנט: לשר.
<יעל סלנט: תיקון סעיף 260.
<יעל סלנט: בסעיף 260(2) לחוק העיקרי, במקום הקטע החל במילים "האמורים בפסקאות" עד המילים "שבסעיף 238" יבוא "האמורים בפסקאות משנה (א) או (ב) שלהלן", ובמקום "המגיעה להם" יבוא "המגיעה להם": (א) תנאי מהתנאים האמורים בפסקאות (2) ו-(3) להגדרה "ילד" שבסעיף 238; (ב) התנאים שבסעיף 252(ג1).
<יעל סלנט: " תיקון סעיף 265.
<יעל סלנט: בסעיף 265 לחוק העיקרי - (1) בסעיף קטן (א)(2), בסופו יבוא "או שהוא לומד במוסד חינוכי כהגדרתו בסעיף 252(ג1) ומתקיימים בו התנאים האמורים באותו סעיף"; (2) בסעיף קטן (ב), המילים "והוא בבחינת תלוי לפי סעיף 247(2)" – יימחקו.
<יעל סלנט: אנחנו בעצם מוחקים את זה, כי זה מפנה רק להגדרת ילד לפי 238 ואנחנו מתכוונים גם להגדרת ילד לפי 252(ג1).
<יעל סלנט: לגבי התחילה דיברנו.
<יעל סלנט: התחילה של החוק תהיה - כמובן ככל שהוא יעבור - ב-1 ביולי, והתשלומים יתחילו להשתלם רטרואקטיבית רק מ-1 בינואר 2018.
<יעל סלנט: צריכים להצביע על השינויים, ככל שהם מקובלים.
אלי אלאלוף: אולי חבר הכנסת מקלב, שהוא בין היוזמים, יש לו רצון להתייחס.
אורי מקלב: אני רוצה רק לברך אתכם, באמת נעשתה פה עבודה מקצועית ומיוחדת.
אורי מקלב: אמנם זה היה נראה כמו כתב חידה למי שלא יודע, אבל זה בעצם בא לתת מענה בדמי מחייה לכלל היתומים, גם ליתומים נפגעי עבודה וגם ליתומים מקבוצת שאירים.
אורי מקלב: אני חושב שזה עושה איזה צדק ומיישר את כולם לאותה מתכונת.
אורי מקלב: אני חושב שצריך לציין את העבודה המקצועית של צוות הוועדה והביטוח הלאומי שעשו ביחד.
אורי מקלב: הכינו לנו הכל, בישלו את הכל, אנחנו רק צריכים - - הדלקת את האש, אתה יכול עכשיו כבר לסגור את הסיר והכל מוכן.
<אבנר עוקרבי: אני רוצה לברך אותך על העבודה, לברך אתכם כל היוזמים, את כל המתקנים ברביזיה הזאת.
<אבנר עוקרבי: אני רוצה לברך אתכם מכל הלב על היוזמה הזאת שנותנים לילדים.
<אבנר עוקרבי: אני כנפגע עבודה רואה את זה.
<אבנר עוקרבי: לפעמים אני מתרגש מהנושא הזה שהנה, אם חס ושלום קורה לי מקרה מוות, או שאני אמות, אני רואה שתהיה דאגה גם לשארים שלי.
<אבנר עוקרבי: אז השם יברך אתכם, ימלא את משאלותיכם לטובה.
<אבנר עוקרבי: בהזדמנות זאת אני מברך אתכם.
אלי אלאלוף: רועי, יש לך משהו בשם הביטוח לבשר?
אלי אלאלוף: אני מתרגש גם כן באופן אישי, כי אני מגיל 4 יתום.
אלי אלאלוף: אצלי יתום זה מושג חיים, זה אורח חיים.
אלי אלאלוף: אם אנחנו חוזרים למקורות שלנו ומכבדים את היתומים והאלמנה כמו שצריך, אז אני חושב שזה כבוד גדול לעם הזה, למדינה הזאת.
אלי אלאלוף: ולחברי הכנסת שיזמו, תודה, אורי, על ההצעה הזאת.
אלי אלאלוף: מי בעד ההצעה עם התיקונים, מי נגד?
אלי אלאלוף: נמנעים – נגד
השעה 09: אנחנו פה נמצאים במלכודת יחסית קטנה.
השעה 09: מה מסמיך רואה חשבון להיות בודק שכר, ומה מסמיך יועץ מס להיות בודק שכר?
השעה 09: ברור שיש פה שתי אפשרויות: גם השתלמות נדרשת וגם מבחן.
השעה 09: לי לא איכפת שנוותר על אחד מהם, אבל ששני הגופים ירגישו שהם עושים את זה בצורה, לטובת השירות שאמורים לתת.
השעה 09: זו הבעיה המרכזית.
השעה 09: הבעיה המרכזית היום זה לא אם יעשה מבחן.
השעה 09: אני לא מאלה שאוהב מבחנים - אם תחפשו בקורות החיים, תבינו שאני ברחתי – אבל מצד שני, אנחנו רוצים לתת שירות אופטימאלי, עם היכולת האופטימאלית של מי שנותן את השירות.
השעה 09: פה אין שום רצון, חס וחלילה, לפגוע במעמד של כל אחד מהגופים שיכולים, מהאנשים שיכולים לתת את השירות הזה, אבל צריך לעשות ולסגור את זה.
השעה 09: אני התחייבתי כלפי השר שאם היום נמצא הגדרה שמקובלת על כולנו, אנחנו נביא את זה לידיעתו לפני שנצביע, כי כולם מצאו לנכון לשתף אותו בנושא הזה.
השעה 09: אתמול בערב, בשעות המאוחרות, הייתה התייעצות בינינו, בין השר לביני.
השעה 09: אני עמדתי על כך שהדיון יתקיים בכל מקרה היום ולכן אנחנו פה, כולל ההתחייבות שלי שנגיע לסיכום.
השעה 09: אם נגיע לסיכום, יובא לידיעתו לפני ההצבעה.
השעה 09: בבקשה, חבר הכנסת מיקי לוי.
מיקי לוי: אדוני, אני מבין את מה שאתה אומר, ואני מבין את המלכוד, אבל אני לא מסכים לו.
מיקי לוי: הוועדה הזאת בראשותך, ולפניך גם בכנסת הקודמת, השקיעה שעות רבות.
מיקי לוי: בראשותך היא השקיעה שעות רבות.
מיקי לוי: אתה זימנת את מנהל רשות המיסים, זימנת את נציגי החשב הכללי באוצר, כדי לשמוע את דעתם.
מיקי לוי: החוק הזה גובש, החוק הזה הסתיים, החוק הזה הוסכם.
מיקי לוי: והנה, עם כל הכבוד לשר שנכנס למשרדו, החלק הזה עבר ממשרד הכלכלה אל משרד הרווחה עכב אילוצים שאני קטונתי מלהעביר עליהם ביקורת.
מיקי לוי: אני מבין את האילוצים הפוליטיים של להעביר ממשרד למשרד, דנו בזה כבר בחוקים אחרים - גם אתה היית בדעתי בנושא אחר לחלוטין - אבל לא יכול להיות שהכל גובש.
מיקי לוי: הכנסת השקיעה, הרשות שאמורה לפקח על הממשלה השקיעה רבות בעניין הזה.
מיקי לוי: מה שאתה אומר עכשיו, שהחשב הכללי באוצר חזקיה לא יכול להיות בודק שכר, שהחשבת הכללית, מיכל עבדי בנג'ו, בחורה בהחלט על פי כל הדעות מוכשרת לחלוטין, לא יכולה להיות.
אלי אלאלוף: תסביר לי למה הם לא יכולים להיות.
מיקי לוי: לפי הכללים החדשים שאני יודע ואני רואה היא לא יכולה להיות.
מיקי לוי: והחשב הכללי במשרד החינוך, שיש לו על הראש אלפי מורים, לא יכול להיות הבודק של השכר.
מיקי לוי: וכבר גיבשנו את העניין, כבר השקענו מחשבה, כבר דיברנו על זה.
מיקי לוי: עכשיו באים ואומרים לי: רגע, רואי חשבון, שמשקיעים 4 שנים מהחיים שלהם, ויועצי מס, שמשקיעים שנתיים מהחיים שלהם ויושבים ולומדים ועוברים בחינות, לא יכולים להיות, כשהם - - אני הייתי מנכ"ל של חברה שגלגלה 500 מיליון שקל עם 1,000 עובדים.
מיקי לוי: היו לי שם 3 רואי חשבון, 3 כלכלנים וחשבת שכר אחת.
מיקי לוי: זה אומר שסמנכ"ל הכספים שלי לא יכול היה לבוא ולבקר אותה.
מיקי לוי: זה לא יכול להיות, זה לא עושה שכל, זה לא בר דעת.
מיקי לוי: עכשיו, כל הדברים האלה, אדוני, עלו כבר בפעם הקודמת.
מיקי לוי: עכשיו, מה, אנחנו מתחילים מהתחלה?
מיקי לוי: אדון יזהר, נשיא לשכת רואי החשבון – סליחה שאני אומר את זה - אבל הכישורים שלך אינם מספיקים בכלל לבוא ולבדוק.
מיקי לוי: וירון גינדי, שהוא יו"ר יועצי המס, לא יכול להיות.
מיקי לוי: הוא עושה את זה כל החיים שלו, והאנשים עושים את זה כל החיים שלהם.