GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רות פרמינגר: כתוב כאן הכנסתו בצירוף קצבת השאירים שהוא זכאי לה לפי התקנון.
<נעה בן שבת: מה שקבוע כאן, זה מנגנון קיזוז שאומר בתוך אותם 3,000 שקלים, צריכה להיכנס גם ההכנסה האחרת שהיא לא אותן הכנסות שהוחרגו וגם הקצבה.
<נעה בן שבת: ככל שההכנסה ואותה קצבה מהקרן עולות על שישים אחוזים משכר מינימום, הקצבה לא תשולם.
<נעה בן שבת: אותו חלק של הקצבה לא ישולם.
<נעה בן שבת: זאת המשמעות של הדברים שלך?
<רות פרמינגר: יש לי הרגשה שכאן עשו רוורס להטבה.
<נעה בן שבת: באיזה מובן?
<רות פרמינגר: במובן שאם המבחן אחרי הקצבה, שיש לו כבר שישים אחוזים משכר המינימום, מורידים לו את מה שהוא זכאי לו, או שאני לא קוראת את זה נכון.
<נעה בן שבת: בסך הכול הוא צריך להגיע לפחות לשישים אחוזים משכר המינימום או לסכום הקצבה, לפי הגבוה ביניהם.
<נעה בן שבת: הוא צריך להגיע ל-3,000 שקלים.
<נעה בן שבת: אם יש לו הכנסה יחד עם הקצבה באותם סכומים עליהם דיברנו, יש לו הכנסה שעולה על אותם 3,000 שקלים, יורידו לו את הקצבה מעבר ל-3,000 שקלים.
<רות פרמינגר: זה כאילו לחזור אחורה.
<רות פרמינגר: זה לחזור אחורה.
אלי אלאלוף: מבטיחים לו קצבה של עד 3,000 שקלים.
אלי אלאלוף: במידה והקצבה הנוספת מעבירה אותו - - -
<הראל שרעבי: לא קצבה נוספת אלא הכנסה נוספת.
<הראל שרעבי: זאת הכנסה ועוד קצבה מהקרן.
<הראל שרעבי: לא הקצבאות שהוא מקבל ממקומות אחרים.
<רות פרמינגר: הקצבה של הקרן.
<רות פרמינגר: אתה אומר שאתה לא תיתן לו את כל הכסף אלא אתה תיתן לו רק עד שישים אחוזים.
<הראל שרעבי: לא נכון.
<רות פרמינגר: זה מה שזה אומר.
<הראל שרעבי: כתוב הגבוה ביניהם.
<הראל שרעבי: זאת אומרת, הוא לפחות יקבל את הקצבה בקרן.
<הראל שרעבי: לפחות.
<הראל שרעבי: בסיטואציה בה הקצבה בקרן פלוס ההכנסה הנוספת נמוכים משישים אחוזים משכר מינימום, הוא יקבל גם וגם.
<הראל שרעבי: בכל מקרה, זה לא יפחת מהקצבה שלו.
<הראל שרעבי: אין סיטואציה שהוא יקבל פחות מהקצבה שלו.
עבדאללה אבו מערוף: זה יפחת מהקצבה שלו.
<הראל שרעבי: זה לא יכול לפחות מהקצבה שלו.
עבדאללה אבו מערוף: אתם שוללים ממנו את הקצבה של השאירים.
<נעה בן שבת: זה לא יפחת כי ההגדרה של שאיר שאין לו הכנסה שעולה על שישים אחוזים.
<נעה בן שבת: סעיף 19 הוא כבר מנגנון הקיזוז, איך אנחנו מקזזים ואחרי כן זה חוזר על עצמו בסעיפים אחרים.
<נעה בן שבת: הגדרה של שאיר שאין לו הכנסה העולה על שישים אחוזים.
עבדאללה אבו מערוף: למה לקזז את קצבת השאירים?
<הראל שרעבי: אני מקריא.
עבדאללה אבו מערוף: עזוב את ההקראה.
עבדאללה אבו מערוף: למה כתוב בצירוף קצבת השאירים?
<הראל שרעבי: תראה מה כתוב.
<הראל שרעבי: כי זה המבחן.
עבדאללה אבו מערוף: זאת זכותו, לא?
<הראל שרעבי: אם תיתן לי להסביר, אני אוכל להסביר.
עבדאללה אבו מערוף: מכניסים לו לכיס אחד ולוקחים לו מכיס אחר.
<הראל שרעבי: לא לוקחים לו מכיס אחר.
<הראל שרעבי: בכל מקרה, זאת ההגדרה.
<הראל שרעבי: התקרה זה הגבוה ביניהם.
עבדאללה אבו מערוף: אני לא מדבר על התקרה.
עבדאללה אבו מערוף: למה אומרים בצירוף קצבת השאירים?
<הראל שרעבי: לא מעניין מה שכתוב.
<רות פרמינגר: אבל אתה כותב כי אתה רוצה לכתוב.
עבדאללה אבו מערוף: תן דוגמה במספרים.
עבדאללה אבו מערוף: בן אדם שמגיעה לו קצבת שאירים, זה כסף שלו?
עבדאללה אבו מערוף: למה אתה גוזל ממנו?
<הראל שרעבי: אני לא גוזל.
<הראל שרעבי: הוא מקבל.
<הראל שרעבי: כתוב, הגבוה מבין.
עבדאללה אבו מערוף: למה הגבוה?
עבדאללה אבו מערוף: זה כסף שלו.
מאיר כהן: אומר חבר הכנסת אבו מערוף שקצבת שאירים היא לא הכנסה.
<רות פרמינגר: זה סטנד אלון.
<הראל שרעבי: זאת קצבה מהקרן.
<הראל שרעבי: זאת קצבת השאירים.
<הראל שרעבי: כמה הוא יקבל כקצבת שאירים מהקרן.
<הראל שרעבי: אומרים שזה לא יפחת מהקצבה שהוא זכאי לה ואם הסיטואציה - - -
עבדאללה אבו מערוף: זאת קצבה מהקרן.
עבדאללה אבו מערוף: שיהיה ברור.
<הראל שרעבי: כתוב.
<הראל שרעבי: קצבת השאירים שהוא זכאי לה לפי התקנון.
אלי אלאלוף: לפי התקנון של הקרן.
אלי אלאלוף: אם צריך לדייק, נדייק בנוסח.
<הראל שרעבי: אני אתן דוגמה.
<הראל שרעבי: אם קצבת השאירים שלו היא 5,000, הוא יקבל 5,000.
<הראל שרעבי: הוא יקבל לפחוות 5,000.
<הראל שרעבי: אם נניח קצבת השאירים שלו היא רק 1,500 שקלים ויש לו עוד הכנסה של אלף שקלים, לא יקזזו לאחד כזה אלא יאמרו שבגלל שהוא לא הגיע ל-3,000 שקלים, השישים אחוזים משכר מינימום, תקבל גם את האלף שקלים כהכנסה נוספת וגם את ה-1,500 שקלים כקצבת שאירים.
<הראל שרעבי: זה הגבוה ביניהם.
<נעה בן שבת: צריך אולי להבהיר בנושא של ההכנסה.
<נעה בן שבת: הכנסה מעבודה או מקום אחר.
<הראל שרעבי: אלה הכנסות שלא הוחרגו.
<הראל שרעבי: הגדרנו הכנסה.
<נעה בן שבת: בגלל ההגדרה של שאיר שאומרת שאין לו הכנסה העולה על שישים אחוזים משכר מינימום לחודש, כדי להסיר את החשש שמדברים עליו, אנחנו נגיד שההכנסה לא מביאה בחשבון את אותה קצבת שאירים שאנחנו מדברים עליה.
<נעה בן שבת: כל מקור אחר, אנחנו לא מתכוונים.
<נעה בן שבת: במנגנון אנחנו אומרים שההכנסה בצירוף הקצבה.
<הראל שרעבי: זה ברור שההכנסה היא בלי.
<הראל שרעבי: כשרצינו לכתוב, כתבנו בצירוף.
<נעה בן שבת: אני חושבת שצריך להבהיר שזאת הכנסה ממקור אחר שאינו הקרן.
<הראל שרעבי: את זה הגדרנו.
<הראל שרעבי: הכנסה למעט.
אלי אלאלוף: את יכולה לומר מה את עומדת לתקן?
<נעה בן שבת: אני חושבת שצריך אולי להבהיר.
<נעה בן שבת: הדברים אמנם כתובים כאן במנגנון הקיזוז.
<נעה בן שבת: כשאנחנו מדברים על התקרה, מדובר על הגבוה מהתקרה, או שישים אחוזים משכר מינימום לחודש, או קצבת השאירים לה הוא זכאי.
<נעה בן שבת: זה נכון, אבל אני מבינה שהחשש שלך הוא מההגדרה האומרת שאינו עומד ברשות עצמו וגם שאין לו הכנסה העולה על שישים אחוזים משכר מינימום לחודש.
<נעה בן שבת: את אומרת שאת רוצה לוודא שההכנסה הזאת לא הביאה בחשבון את הקצבה עצמה.
<נעה בן שבת: אני רוצה לבקש לבדוק את זה ברמת הנוסח כדי לוודא שברור לנו.
<נעה בן שבת: אני מבינה את הטענה שלהם שאומרת שרצינו להגיד בצירוף ואמרנו במפורש שזה בצירוף.
<נעה בן שבת: (ד) הקרן תבדוק את התקיימות התנאי האמור בסעיף קטן (ג) מעת לעת, ובלבד שלא תיזום בדיקה כאמור יותר מפעם בשישה חודשים.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אנחנו מדברים על אדם שבגיל 21 היה תלוי בהורים שלו ועכשיו הוא כבר בן ארבעים וכרגע בוחנים אותו.
<נעה בן שבת: אומרים שנבחן את ההכנסות שיש לו.
<נעה בן שבת: רוצים לוודא שהקרן לא מטרטרת בן אדם כזה אלא באמת בוחנת אותו אחת לאיזושהי תקופה.
אלי אלאלוף: מה התקופה שבחרתם?
<נעה בן שבת: כאן מציעים שישה חודשים אבל יש הערה של ההסתדרות לגבי זה.
<חני חורש: ההערה שלנו אומרת שהתקופה היא קצרה מדי.
אלי אלאלוף: מה אתם מציעים?
<חני חורש: אנחנו מציעים לפחות שנה, בדיוק כמו שמס הכנסה עושה.
<נעה בן שבת: כמובן הוא יכול ליזום את הבדיקה גם בתקופה יותר קצרה.
אלי אלאלוף: מקובל עליך?
<נעה בן שבת: (ה) יתום שאינו עומד ברשות עצמו או הורה שאינו עומד ברשות עצמו ששהותו במוסד, בדיור מוגן או במסגרת לשיקום חוץ ביתי היא במימון המדינה, לא יראו במימון המדינה כאמור הכנסה לעניין ההפחתה הקבועה בסעיף קטן (ג), והקצבה לה יהיה זכאי לא תעלה על עשרים אחוזים מקצבת השאירים לה הוא זכאי בהתאם לתקנון".
<נעה בן שבת: כאן זה הנושא של אותו אדם שמתגורר במעונות.
אלי אלאלוף: אנחנו הצענו 25 אחוזים.
אלי אלאלוף: הביטוח הלאומי קבע שאצלו זה עשרים אחוזים.
<שלומי מור: היום כשיש חלוקת קצבה, עשרים אחוזים מהקצבה נשארים בידי המבוטח ושמונים אחוזים הולכים לביטוח.
אלי אלאלוף: אנחנו הצענו כאן 25 אחוזים.
<רחל סונגו: המחלקה המשפטית של משרד הרווחה.
<רחל סונגו: אני לא הבנתי את הסיפא של הסעיף.
<רחל סונגו: הכוונה היא שהשתתפות המדינה לא תיחשב כהכנסה.
<נעה בן שבת: זה לא אומר שהשתתפות המדינה לא תיחשב כהכנסה.
<נעה בן שבת: זה אומר שלא מביאים בחשבון את השתתפות המדינה בהכנסה אבל כן מניחים שרוב צרכיו של האדם מכוסים על ידי אותו מימון של המדינה.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על אדם לא שהמדינה משתתפת בסכום מאוד קטן אלא באמת את ההוצאות הבסיסיות היא זאת שמשלמת.
<נעה בן שבת: לכן אומרים שהוא יוכל לקבל רק חלק מהקצבה כאשר לפי המוצע כאן זה רבע מאותה קצבת שאירים מהקרן.
אלי אלאלוף: לצרכים אישיים שלו.
<נעה בן שבת: לצרכים האישים.
<רחל סונגו: אני עדיין לא הבנתי.
<רחל סונגו: השתתפות המדינה היא 12 אלף שקלים.
<נעה בן שבת: לא מתייחסים לעלות.
אלי אלאלוף: אם הוא נמצא במוסד והמדינה משלמת את אחזקתו במוסד, למרות זאת אנחנו מציעים שמקצבת השאירים נשאיר לו כ-25 אחוזים לצרכים האישיים שלו.
אלי אלאלוף: כשהוא נמצא במוסד, לא כל הצרכים מכוסים.
<רחל סונגו: נכון, אבל למה רק 25 אחוזים?
אלי אלאלוף: להשאיר לו את הכול?
אלי אלאלוף: בכל מקרה, שני הסכומים בסוף משולמים על ידי המדינה.
אלי אלאלוף: בשני המקרים זה כסף מדינה.
אלי אלאלוף: לקרנות יש רשת ביטחון של המדינה.
אלי אלאלוף: אישרנו כאן רשת ביטחון של עשרים מיליארד שקלים.
אלי אלאלוף: אני חושב שיש כאן הצדקה.
אלי אלאלוף: בכל מקרה, גם קצבת שאירים היא על מנת שהוא יתקיים אבל רוב הוצאות הקיום שלו מכוסות על ידי המדינה בזכות זה שהוא נמצא במוסד שאמור לספק את כל צרכיו.
אלי אלאלוף: אנחנו יודעים שזה לא המצב ולכן אנחנו מבקשים להשאיר לו מקצבת שאירים 25 אחוזים.
אלי אלאלוף: למה 25 אחוזים?
אלי אלאלוף: כי זה דורש מכם לעשות חוות דעת ולהגיד לנו למה אתם משלמים 12 אלף שקלים לאחזקתו ואתם לא תהיו מסוגלים לעשות זאת כי זה תלוי בכל מוסד ומוסד, במיוחד במוסדות הפרטיים.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה לעשות תיאוריה כוללת ולהסביר את כל התיאוריות שאני מכיר על אחזקת אנשים במוסדות.
אלי אלאלוף: במקרה יש לי ניסיון רב בזה.
אלי אלאלוף: אני מציע שנשאיר לכם קצבת שאירים כאשר במקום מה שעושה הביטוח הלאומי שנותן עשרים אחוזים, אנחנו מבקשים להעלות ל-25 אחוזים.
אלי אלאלוף: זה נותן קצת יותר כסף גמיש בידי אותו אדם.
<חני חורש: אדוני, אני עדיין רוצה להעיר שזה בכל זאת הרעה של מצב קיים.
<חני חורש: נכון להיום בקרנות, גם אם הוצגה עמדת היועץ המשפטי, המצב דה פקטו הוא שהקרנות לא התייחסו לשהות במוסד במימון המדינה כהכנסה.
<חני חורש: זאת הרעת מצב שאני חושבת שצריך להתייחס אליה.
<הראל שרעבי: חשוב לומר לפרוטוקול.
<הראל שרעבי: עמדתנו הברורה, כפי שנבדקה עם היועץ המשפטי של הקרנות, שהדבר הזה נחשב היום הכנסה בקרנות.
<הראל שרעבי: כך גם הגשנו עמדה לבית המשפט בתיק של אהרוני.
<הראל שרעבי: ניתנה עמדת בית המשפט שאומרת אותו הדבר.
<הראל שרעבי: חבל שההסתדרות אומרת אחרת, אבל בסוף מי שמנהל את הקרנות, אלה הקרנות.
אלי אלאלוף: חברי הכנסת הנוכחים כאן מסכימים לנוסחה שהוצעה על ידי.
עבדאללה אבו מערוף: 25 אחוזים.
<נעה בן שבת: בסעיף 23 - אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ג) יתום שאינו עומד ברשות עצמו או הורה שאינו עומד ברשות עצמו, שהכנסתו בצירוף קצבת השאירים שהוא זכאי לה לפי התקנון עולה על התקרה, יופחת מסכום קצבת השאירים המשולמת לו עבור אותו החודש, הסכום העולה על התקרה.
<נעה בן שבת: לעניין סעיף זה – התקרה – הסכום הגבוה מבין שישים אחוזים משכר מינימום לחודש או קצבת השאירים לה הוא זכאי בהתאם לתקנון.
<נעה בן שבת: (ד) הקרן תבדוק את התקיימות התנאי האמור בסעיף קטן (ג) מעת לעת ובלבד שלא תיזום בדיקה כאמור יותר מפעם בשנה.
<נעה בן שבת: (ה) יתום שאינו עומד ברשות עצמו או הורה שאינו עומד ברשות עצמו ששהותו במוסד, בדיור מוגן או במסגרת לשיקום חוץ ביתי היא במימון המדינה, לא יראו במימון המדינה, כאמור, הכנסה לעניין ההפחתה הקבועה בסעיף קטן (ג) והקצבה לה יהיה זכאי לא תעלה על 25 אחוזים מקצבת השאירים לה הוא זכאי בהתאם לתקנון".
<נעה בן שבת: אדוני, הערה אחת.
<נעה בן שבת: אני רואה עכשיו שאנחנו אומרים "ינוכה מסכום קצבת השאירים המשולמת לו עבור אותו החודש".
<נעה בן שבת: אולי אנחנו כן צריכים לעשות איזושהי הבהרה לגבי המנגנון.
<נעה בן שבת: שוב, אנחנו לא רוצים שבעניין אחד זה יהיה חודשי ובעניין שני ההכנסה תהיה שנתית.
<הראל שרעבי: אולי אפשר להוריד את אותו החודש.
<נעה בן שבת: בסעיף 24 - אחרי סעיף קטן (ג) יבוא סעיף קטן (ד) - "(ד) יתום שאינו עומד ברשות עצמו או הורה שאינו עומד ברשות עצמו, שהכנסתו, בצירוף קצבת השאירים שהוא זכאי לה לפי התקנון עולה על התקרה, יופחת מסכום קצבת השאירים המשולמת לו עבור אותו החודש, הסכום העולה על התקרה.
<נעה בן שבת: אנחנו נוריד את המלים האלה, הסכום העולה על התקרה.
<נעה בן שבת: לעניין סעיף זה – התקרה – הסכום הגבוה מבן שישים אחוזים משכר מינימום לחודש או קצבת השאירים לה הוא זכאי בהתאם לתקנון.
<נעה בן שבת: ה) הקרן תבדוק את התקיימות התנאי האמור בסעיף קטן (ד) מעת לעת ובלבד שלא תיזום בדיקה כאמור יותר מפעם בשנה.
<נעה בן שבת: (ו) יתום שאינו עומד ברשות עצמו או הורה שאינו עומד ברשות עצמו ששהותו במוסד, בדיור מוגן או במסגרת לשיקום חוץ ביתי היא במימון המדינה, לא יראו במימון כאמור הכנסה לעניין ההפחתה הקבועה בסעיף קטן (ד) והקצבה לא יהיה זכאי לא תעלה על 25 אחוזים מקצבת השאירים לה הוא זכאי בהתאם לתקנון".
<נעה בן שבת: בסעיף 27(ב) – במקום המלים "שרופא הקרן קבע כי הוא אינו עומד ברשות עצמו" יבוא "שאינו עומד ברשות עצמו".
<נעה בן שבת: העברנו את רופא הקרן להגדרה, זה מתוקן כאן.
<רות פרמינגר: תיקון אחד לגבי הנושא של שישה חודשים.
<רות פרמינגר: להגדיר את זה כשנה.
<נעה בן שבת: תחולה שאיר של מבוטח או פנסיונר, שנפטר אנחנו צריכים לדעת מתי מועד הפטירה.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן על תחולה שהיא בעצם רטרואקטיבית.
<נעה בן שבת: התיקון עצמו ייכנס לתוקף לפי הוראות החוק שלושים ימים אחרי מועד האישור.
<נעה בן שבת: השאלה כאן היא לגבי התחולה, על מי זה חל, מאיזה מועד.
<נעה בן שבת: הייתה כאן בקשה שלך.
<קריאה: אני חושב שעד 2012, זה סביר.
אלי אלאלוף: אמרנו שלוש שנים אחורה.
<עפרי גופר: הלשכה המשפטית במשרד האוצר.
<עפרי גופר: אני כן רוצה להגיד שכל הנושא של החלה רטרואקטיבית הוא בעייתי ומורכב.
<עפרי גופר: אחר כך כל תיקון של התקנון האחיד, יבואו וידרשו זכויות רטרואקטיבית.
<עפרי גופר: בהרבה תיקונים לא עשו את זה ואני מבקשת שהוועדה כן תיקח בחשבון את זה.
<נעה בן שבת: הכוונה היא בכל מקרה שלא משלמים.
<עפרי גופר: זה לא מובן מאליו.
אלי אלאלוף: אנחנו מדברים על המקרים אבל לא על התשלום.
אלי אלאלוף: מועד המקרה הוא שבע שנים אחורה אבל התשלום עם הוצאת התיקונים האלה לביצוע.
<נעה בן שבת: ההצעה שדובר עליה הייתה יוני 2014 ואילך.
<נעה בן שבת: המועד הזה נקבע בגלל שבפסק הדין דרשו עד אליו לתקן את התקנון.
<עפרי גופר: כלומר, זה מועד הזכאות.
<עפרי גופר: הזכאות לקבל כסף בגינו?
<נעה בן שבת: המועד שבו נפטר ההורה.
<עפרי גופר: זה המועד בו זכאים לקבל את הכסף אבל היושב ראש אמר משהו אחר.
<נעה בן שבת: לא המועד בו זכאים לקבל את הכסף.
<נעה בן שבת: אנחנו שואלים על מי זה יחול.
<נעה בן שבת: יש אנשים שעד היום לא היו מקבלים בגלל שהייתה להם הכנסה של אותו שקל בודד.
<נעה בן שבת: הם לא היו מקבלים תשלום.
<נעה בן שבת: יכול להיות שהם הגישו בקשות ודחו אותן.
<נעה בן שבת: האם אדם כזה יוכל להיכנס, להגיש עכשיו בקשה ולהיות מוכר?
<נעה בן שבת: האם תחול עליו ההוראה?
<נעה בן שבת: אנחנו שואלים עד איפה נפתח את הדלת.
<נעה בן שבת: אני לא חושבת שצריך לפתוח יותר משבע שנים אחורנית.
<נעה בן שבת: בשום אופן אנחנו לא מדברים על תשלום לתקופה הקודמת כי אז זאת ממש רטרואקטיביות וההוראות תמיד חלות מכאן ואילך.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על מי יוכר.
<נעה בן שבת: מה שאמר כאן האוצר, יוני 2014, זה המועד בו הוא היה צריך לתקן את התקנון לפי פסק הדין.
<נעה בן שבת: זה יוני 2014.
<נעה בן שבת: אז המקרה עליו דיבר אדון כהן לא נכנס.
<רות פרמינגר: למה לא לפי מה שאמר היושב ראש, שבע שנים אחורה?
אלי אלאלוף: אנחנו אמרנו שבע שנים לבוא בתביעות אבל התשלומים יהיו בהתאם למועד בו יהיה יישום התקנון.
<הראל שרעבי: מכאן ואילך.
אלי אלאלוף: אנשי האוצר בצדק אומרים שבמקום שבע שנים נלך לשלוש שנים.
אלי אלאלוף: זאת פשרה שאין לה בסיס.
אלי אלאלוף: כאן אנחנו אומרים שבע שנים, זה מה שמקובל היום בתקדימים בדרך כלל בכל מערכת המשפט.
אלי אלאלוף: אז עמדנו בקריטריון והתשלומים יהיו עם כניסתו של התקנון לתוקף.
<הראל שרעבי: ברשותך היושב ראש, אני אחדד.
<הראל שרעבי: אנחנו מתייחסים לסיטואציה הזאת כמקרה חריג גם בגלל שאנחנו מניחים שיש מיעוט מקרים.
<הראל שרעבי: לא היינו רוצים שילמדו מהמקרה הזה לדברים לא אחורה ולא קדימה.
<הראל שרעבי: צריך לזכור שבעולם קרנות הפנסיה, בדרך כלל אירוע המזכה, מה שקובע לגביו, זה התקנון שבתוקף באותו מועד.
<הראל שרעבי: יש על זה פסיקות רבות.
<הראל שרעבי: אנחנו למעשה עושים כאן שינוי בקונספט המשפטי בגלל הרגישות של הסיטואציה וחשוב לי שהדבר הזה יהיה ברור.
אלי אלאלוף: אני רוצה לציין נקודה מאוד חשובה.
אלי אלאלוף: יכולנו להתבסס על מועד המשפט או פסק הדין של בית המשפט.
אלי אלאלוף: אנחנו הלכנו עוד יותר לטובת המבוטח אחורה.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה מספיק מוכיח את הרצון שלנו לעזור.
<רות פרמינגר: אדוני, מתי זה נכנס לתוקף?
<נעה בן שבת: שלושים ימים ממועד האישור.
אלי אלאלוף: לכן אני מעוניין לסיים את זה היום, אם אפשר.
<חני חורש: לעניין של התחולה למפרע.
<חני חורש: רק לוודא שנדרשת הבהרה שאין כוונה לגריעת קצבאות.
<חני חורש: זאת אומרת, אם נוצר מצב שיכול להביא לגריעת קצבאות, שלא תהיה כזאת.
<חני חורש: אדוני, בדרך כלל גם אין תחולה למפרע של חקיקה ולכן ההערה הזאת חשובה.
<הראל שרעבי: הזכירה עפרי את המורכבות של הרטרואקטיביות.
<הראל שרעבי: אני אחדד ואדגיש.
<הראל שרעבי: הזכאות של אותו אחד שהיה לו אירוע מזכה בשבע השנים האחרונות היא בתנאי שהוא מגיש תביעה.
<הראל שרעבי: זאת אומרת, לא חלה על הקרן חובה לפנות אליו.
<הראל שרעבי: האקטיביות נדרשת ממנו.
<הראל שרעבי: לקרנות אין יכולת לרודף אחרי האנשים האלה וזה בלתי אפשרי, אבל בן אדם שיבוא ויגיש תביעה, למרות שזה קרה בשבע השנים האחרונות, יהיה זכאי מכאן ואילך.
<הראל שרעבי: לכן בהגדרה אדם שהדבר הזה פוגע בו והוא לא מגיש תביעה, לכן החשש הזה לא קיים.
<הראל שרעבי: אני אומר לפרוטוקול שאין שום כוונה.
<הראל שרעבי: מי שמקבל קצבה היום, לא יקבל פחות.
<רות פרמינגר: אדוני, למה לא יכתבו להם?
<גדעון כהן: לעניין הזכות לגיבוש לקצבת שאירים.
<גדעון כהן: אדם פרש לגמלאות.
<גדעון כהן: יש פסק דין - - -
<נעה בן שבת: אתה יכול לגשת לבית המשפט ולטעון כל מה שאתה רוצה.
<נעה בן שבת: מכניסים שבע שנים אחורה.
<נעה בן שבת: כל אדם שיכול היום להגיש תביעה על פטירה שהייתה לפני שבע שנים, כולם נכנסים כאן.
<נעה בן שבת: כשקובעים שבע שנים אחורה, כל האנשים האלה שהולכים לבית משפט נכנסים.
<גדעון כהן: אתם באמת באתם לקראתי.
<רות פרמינגר: אדוני, אנשים לא ידעו על זה.
<רות פרמינגר: למה שלא יכתבו להם על זה?
אלי אלאלוף: למגזר השלישי יש תפקיד.
<רות פרמינגר: נכון, אבל שלפחות יכתבו את זה לעמיתים.
אלי אלאלוף: תעבירו הנחיות לקרנות שיפרסמו לעמיתים.
<נעה בן שבת: מבוטח או פנסיונר שנפטר החל – אולי צריך באמת לציין מועד, נגיד ה-1 ביוני או מתי שתקבעו, שבע שנים אחורנית.
<נעה בן שבת: אנחנו צריכים לכתוב כאן תאריך.
<הראל שרעבי: שיהיה תחילת חודש.
<נעה בן שבת: שביקש לקבל קצבת שאירים לאחר יום תחילתו של תיקון זה לפי סעיף 78י(ג) לחוק, או שבקשתו לקבלת קצבת שאירים הייתה תלויה ועומדת ביום תחילתו של תיקון זה – זאת אומרת, הוא הגיש בקשה ועדיין לא החליטו בה - תבחן הקרן את בקשתו לפי התקנון כנוסחו בתיקון זה, אף אם בקשתו נדחתה בשל גובה הכנסתו לפי התקנון בנוסחו ערב תיקון זה, ואולם לא יהיה הוא זכאי לתשלומים בעד התקופה שלפני יום תחילתו של תיקון זה.
<נעה בן שבת: כמובן לא ישולמו תשלומים בעד התקופה באופן יותר גורף.
<נעה בן שבת: אני חושבת אדוני שאפשר לקבוע כאן לגבי אנשים שקיבלו, לפי הבקשה שהייתה כאן, עד היום קצבת שאירים שממשיך לחול עליהם התקנון הקודם, אם זה המצב.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, זה לא הטוב מביניהם אלא המצב הקיים ממשיך לחול לגבי מי שקיבל בעבר קצבת שאירים.
<הראל שרעבי: מה שכתוב.
אלי אלאלוף: שיהיה ברור, אנחנו לא רוצים להרע את המצב.
<הראל שרעבי: זה רק מי שלא זכאי לקבל.
<נעה בן שבת: אם משנים את התקנון, מי שלא זכאי, גם כן חל עליו התקנון החדש.
<רות פרמינגר: ובלבד שלא ייגרע.
<רות פרמינגר: היה לנו על זה דיון ולא הייתה לנו על זה מחלוקת.
<רות פרמינגר: זאת אומרת, שתינו אמרנו אותו הדבר.
<רות פרמינגר: אנחנו רואים את זה כברור מאליו.
<נעה בן שבת: מי שערב תחילתו של תיקון זה לפי סעיף 78י(ג) שולמה לו קצבת שאירים ליתום שאינו עומד ברשות עצמו ולהורה שאינו עומד ברשות עצמו, יוסיפו לחול כל הוראות התקנון כנוסחן ערב תחילתו של תיקון זה.
<נעה בן שבת: זה לא אומר הטוב ביניהם.
<נעה בן שבת: זה אומר שמה שהיה, חל.
<הראל שרעבי: מה שהיה.
אלי אלאלוף: זה עונה להערות שלך?
<גדעון כהן: סביר.
<גדעון כהן: בהחלט.
<גדעון כהן: קיבלתי יותר ממה שרציתי.
אלי אלאלוף: אני לא יודע אם אתם יודעים להעריך מה קורה כאן.
<גדעון כהן: אני מאוד מעריך ומודה לך.
אלי אלאלוף: אני אומר לכם, יש לנו מדינה מדהימה שמסכימה לחשוב כך.
אלי אלאלוף: זה לא ברור מאליו שהמדינה דואגת לפנסיונר שעבד והשאיר שלו בסכנה והוא חלש.
אלי אלאלוף: זאת מדינה מטורפת לטובה.
אלי אלאלוף: לא כל יום קורים דברים טובים.
<רות פרמינגר: אדוני, לגבי נכי צה"ל ונפגעי פעולות איבה.
אלי אלאלוף: אני בעד לאשר את התקנון כפי שהוא אבל אנחנו נעשה בדיקה לגבי נכי צה"ל ונפגעי פעולות איבה.
אלי אלאלוף: נעשה בדיקה ואם נשתכנע שהבדיקה מחייבת השלמת התקנות, נחזור לדיון על זה.
<נעה בן שבת: התקנון הוא לא בידי הוועדה.
<נעה בן שבת: הוא לא נשאר בידי הוועדה.
<נעה בן שבת: צריך יהיה שוב שהממונה תביא את ההצעה לתיקון התקנון.
<נעה בן שבת: זאת פרוצדורה שהיא לא נשארת בידי הוועדה וכאן השאלה אם אתם לא רואים כאן היום איזשהו מצב.
<הראל שרעבי: אנחנו מבקשים לאשר את זה באופן הזה.
אלי אלאלוף: אם תהיה בדיקה, בהתייעצות אתנו.
אלי אלאלוף: אני מכניס את עצמנו לתמונה.
אלי אלאלוף: אנחנו מבקשים, אחרי שתעשו את הבדיקה שלכם, לעשות התייעצות עם הוועדה, לא בישיבת ועדה אלא בישיבה עם יושב ראש הוועדה שיזמין חברי כנסת נוספים אם ירצו להצטרף.
אלי אלאלוף: נעשה התייעצות פנימית ואז נחליט אם נחזור לדיון בוועדה.
<נעה בן שבת: נשאר פתוח על שולחן הוועדה.
אלי אלאלוף: לא על שולחן הוועדה.
אלי אלאלוף: בינתיים הוא לא על שולחן הוועדה אלא רק בין היושב ראש לבינם.
אלי אלאלוף: אני בעד לאשר כפי שזה.
<נעה בן שבת: השאלה היא איך אתם יכולים להצדיק אפליה כזאת כאשר מדובר על קצבת נכות ונפגעי פעולות איבה.
<הראל שרעבי: גם במצב הקיים היום בתקנון, זה המצב.
<הראל שרעבי: התקנון היום למעשה מחריג קצבת נכות כללית של הביטוח הלאומי וקצבת זקנה.
<הראל שרעבי: הוא מתעלם מקצבאות אחרות.
<הראל שרעבי: לכן לא היינו רוצים עכשיו לפתוח את זה.
אלי אלאלוף: אני רוצה את זה בכתב.
אלי אלאלוף: תנתחו את המצב.
אלי אלאלוף: אנחנו נתייעץ אם יש צורך גם עם אנשי הביטוח הלאומי כדי לראות את הגישה.
אלי אלאלוף: לאחר מכן נחליט אם לקיים את הדיון או לא לקיים אותו בסוגיה הזאת.
<רות פרמינגר: אדוני, זאת אפליה לנכי צה"ל ופעולות איבה ואני חושבת שזה לא נכון.
אלי אלאלוף: אני האחרון שאסכים לזה.
<רות פרמינגר: אם הם מתקנים, למה לא להחשיב אותנו?
<רות פרמינגר: למה אנחנו שונים מאחרים?
אלי אלאלוף: כרגע אין מספיק נתונים כדי לקבל החלטה בעניין זה.
אלי אלאלוף: החלטה פזיזה היא לא החלטה נכונה.
<שלומי מור: אולי חברינו באוצר יסכימו לדבר הבא.
<שלומי מור: שלכל הפחות קצבאות של נכי איבה ונכי צה"ל בגובה קצבת נכות כללית, לא יובאו בחשבון.
<שלומי מור: לכל הפחות זה.
<שלומי מור: אם הם חוששים שהקצבאות של נכי איבה כל כך גבוהות שהם דואגים מכך, לכל הפחות שסכום שהוא שווה לסכום של קצבת נכות כללית.
<שלומי מור: כי אחרת אני לא רואה מקום להבחנה.
<הראל שרעבי: בנקודת הזמן הזאת, זאת עמדתנו.
<הראל שרעבי: אנחנו רוצים לגעת אלא להשאיר את זה כפי שזה.
אלי אלאלוף: אני מבקש לקבל את זה בכתב.
<הראל שרעבי: אנחנו נתייחס כפי שהיושב ראש מבקש.
אלי אלאלוף: אני אקבל את זה תוך שבוע ובעקבות התגובה בכתב נתכנן את המשך דרכנו.
אלי אלאלוף: אנחנו אמורים לאשר את התקנון.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור התקנון האחיד (תיקון 10) (שינוי התקנון של קרנות הפנסיה הוותיקות שבהסדר)?
אלי אלאלוף: התקנון אושר.
אלי אלאלוף: ברכות לכל מי שעשה, כולל מי שלא קיבל את מלוא תאוותו בעניין הזה.
אלי אלאלוף: היום ה-8 במאי 2017, י"ב באייר התשע"ז, השעה 11:35 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: יש לנו תיקון, טעות סופר, בדבר מינוי למועצות הדתיות.
אלי אלאלוף: מי מציג את הנושא?
<נעה בן שבת: אדוני, אני יכולה להציג את הדברים.
<נעה בן שבת: הוועדה דנה בהודעה בדבר החלת חוק שירות המדינה (משמעת) על עובדי המועצות הדתיות.
<נעה בן שבת: בהודעה, כפי שעלה, נאמר שבכל מקום שכתוב עובד מדינה, יהיה כתוב עובד מועצה דתית.
<נעה בן שבת: הדבר הזה בעצם גורף ולכאורה נראה שבכל מקום, אם יש לנו בית דין משמעתי בו צריכים להיות חברים עובדי מדינה, עכשיו צריך להרכיב את כל ההרכב מחדש על ידי עובדי מועצה דתית.
<נעה בן שבת: כמובן לא הייתה כוונה למשמעות הזאת אבל הדבר הזה הוא לשון ההודעה כפי שהיא היום.
<נעה בן שבת: לכן אנחנו מתבקשים לתקן את ההודעה הזאת ולומר שבכל מקום בחוק בו מדובר בעובד מדינה, אף עובד מועצה דתית במשמע.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, שתי המשמעויות יכולות להיות זו לצד זו.
<נעה בן שבת: מצד אחד מחילים את זה על עובדי המועצות הדתיות, את הוראות המשמעת של החוק, אבל מצד שני אנחנו לא מחליפים את הביטוי.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, לא ככל מקום בו כתוב עובד מדינה, בית הדין מורכב מעובדי מדינה, צריך להחליף אותם בעובדי המועצות הדתיות.
<נעה בן שבת: אותו דבר לומר שבכל מקום בו מדובר בשירות המדינה, אף במועצה דתית במשמע ושינויי הדקדוק ייעשו לפי זה.
<זהר פורת: המשרד לשירותי דת.
<זהר פורת: למעשה אנחנו רוצים להחזיר לנוסח שקבוע בהחלטת הממשלה.
<זהר פורת: החלטת הממשלה מדברת בדיוק על הנוסח הזה של עובד מועצה דתית במשמע.
<זהר פורת: בטעות בנוסח שאושר בוועדה ופורסם ברשומות, כפי שהסבירה היועצת המשפטית, עשו החלפה גורפת אבל לא זאת הכוונה.
<זהר פורת: אנחנו בעצם רוצים להחזיר את זה לנוסח החלטת הממשלה.
<יהושע ישי: יושב ראש המועצה הדתית, ירושלים.
<יהושע ישי: הייתי רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת כדי להעיר הערה במישור העקרוני של העניין.
<יהושע ישי: בסך הכול הכללי את ההחלטה הזאת העבירו לפני כשלוש שנים ועל זה אני רוצה להביע את העמדה שלנו מצד זה של מה קרה במהלך שלוש השנים.
<יהושע ישי: במהלך שלוש השנים האלה לדעתי ומהניסיון האישי שלי המשמעת באמצעות נציבות שירות המדינה לא עובדת כמו שציפינו ואומר למה אני מתכוון.
<יהושע ישי: בעבר, לפני הכללים האלה, כאשר עובד מועצה דתית הייתה לו בעיה משמעתית, יושב ראש המועצה, מליאת המועצה, ועדה מטעם מליאת המועצה הייתה דנה בנושא המשמעתי שלו.
<יהושע ישי: היום במסגרת הזאת המועצה הדתית צריכה להעביר את זה ליועץ המשפטי של משרד הדתות והוא מעביר את התלונה לנציבות.
<יהושע ישי: גברת זהר מעורבת אם אני זוכר נכון במקרה בו לפני שבעה חודשים העברנו לנציבות באותה הדרך, באמצעות היועץ המשפטי של משרד הדתות ישראל פת, ועד היום הנושא לא טופל.
<יהושע ישי: אני לא מדבר בעבירה משמעתית שהיא ברמה כזאת אלא מדובר בזיוף דוח נוכחות.
<יהושע ישי: העובד לא היה וכתב שהוא היה וגם אמר היכן הוא היה אבל למעשה הוא היה בעיר אחרת.
<יהושע ישי: העברנו את זה והנושא עד היום לא מטופל.
אלי אלאלוף: זה לא קשור לתיקון הזה.
<יהושע ישי: אני מסכים אבל אני חושב שאני צריך לומר את הדברים.
<יהושע ישי: הכנסת לא באה לקלקל אלא היא באה לתקן.
אלי אלאלוף: אבל זה לא הנושא לדיון.
<יהושע ישי: אני מסכים.
אלי אלאלוף: למרות שמה שאתה אומר, אני יכול לצערי מראש לומר שאתה צודק.
אלי אלאלוף: כאמור, כרגע לא נדון בזה.
אלי אלאלוף: אני מציע שהמשרד לשירותי דת ייקח לתשומת לבו את ההערה ויתקן בעצמו את החוק, אם הוא רוצה, בנהלים הפנימיים שלו.
<אסף רוזנברג: מנהל אגף המשמעת בנציבות שירות המדינה.
<אסף רוזנברג: אני מוצא לנכון ואפילו כחובה להתייחס לדברים אחרי הערתו של כבודו שאתה חושב שהדברים שנאמרו הם נכונים.
<נעה בן שבת: אדוני, אולי נקרא את תיקון ההודעה.
אלי אלאלוף: אנחנו נמשיך אבל נשחרר את היועצת המשפטית.
אלי אלאלוף: אני היחיד שיכול להצביע.
<נעה בן שבת: תיקון הודעת בדבר החלת חוק שירות המדינה (משמעת) על עובדי המועצות הדתיות.