GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: אני מבקש שתעבירו לנו את המספרים המדויקים שמאיר ביקש, כדי שנדע גם על מה מדובר.
מאיר כהן: יש כיוון לזה?
מאיר כהן: אתם מבינים את המשמעות הביטוח הלאומי?
<שלומי מור: צריך להבין שלמעשה אין פה איזושהי טרוניה כלפי הביטוח הלאומי.
<שלומי מור: הביטוח הלאומי משלם גמלאות לנכים שזכאים לגמלאות הללו.
<שלומי מור: כיצד הכסף הזה מובא בחשבון לעניין הזכאות - - -
מאיר כהן: ואז משרד הביטחון, אתם מקזזים?
<ערן יוסף: אין לי פה את המספרים של כמה מקזזים.
<ערן יוסף: אתה רוצה לפתוח את הנושא הזה?
<ערן יוסף: זה נושא מאוד רחב.
אלי אלאלוף: לא, אני לא רוצה לפתוח.
אלי אלאלוף: אנחנו נחזור, רק תן הסבר מה קורה.
<ערן יוסף: החוק היום מדבר על זה שמקזזים הכנסות מכל מקור שהוא, למעט רשימה של דברים ספציפיים שאנחנו לא מקזזים, ואנחנו מעגנים את המצב הקיים.
<ערן יוסף: יש שאלות לגבי כל אחד מסוגי הקצבאות למה מקזזים ולמה לא.
<ערן יוסף: אני יכול להסביר.
ענת ברקו: אז אי אפשר לפתוח את הדבר הזה?
אלי אלאלוף: לא, אני לא רוצה עכשיו, אני רוצה להתקדם.
אלי אלאלוף: אני מבקש, כדי שנוכל לשקול את הדברים, לקבל את הנתונים שהתבקשו.
ענת ברקו: זה נושא שנדון בו.
<ערן יוסף: כמה נכים מקבלים תגמול נצרך.
אלי אלאלוף: זה חשוב לנו, והעלות של זה.
<רות פרמינגר: אדוני היושב ראש, אם כבר מדברים בנתונים, ולהביא את הנתונים, מה שאני רציתי להציע, אז כל סוגי הקצבאות, והנושא הוא פשוט איזה סוג קצבה מקזזים.
<רות פרמינגר: לכן זה לא רק קצבה של ביטוח לאומי, אבל אם יש קצבאות נוספות, הייתי מציעה שכל זה יבוא לדיון.
אלי אלאלוף: לדעתי, עברנו את הסעיף הזה.
אלי אלאלוף: אם לא, נחזור ונהיה שם, אז ייתכן.
<אבי חן: אני חבר מחוז תל-אביב בארגון נכי צה"ל, 51% נכות.
<אבי חן: אני 40 שנה נכה צה"ל.
<אבי חן: אני הבנתי שהעיקרון שהנחה את ועדת גורן ומה שפורסם, זה היה שהפגיעה שאם תהיה פגיעה, היא לא בנכים קיימים, אלא מעכשיו והלאה.
<אבי חן: מה שאני רוצה פה להראות - איך בעצם אנחנו הנכים הקיימים נפגענו ונפגענו קשה.
<אבי חן: ההוראה הזאת תקפה בערך מ-11 בנובמבר.
<אבי חן: במה מדובר?
<אבי חן: - מדובר בנושא של החלפת הרכב הרפואי, התקופה שלו הוארכה מ-42 חודשים ל-48 חודשים.
<אבי חן: למה זה נעשה בעצם?
<אבי חן: נעשה קודם כל כי זה חיסכון כספי.
<אבי חן: בהמשך הדברים אני אוכיח שזה לא רק חיסכון כספי, אלא גם ייגרם נזק לקופה של האוצר או של משרד הביטחון.
<אבי חן: הסכום שאנחנו מקבלים, שאגף השיקום מקבל הוא סכום קבוע, אלא מה, חלק ממנו בא לנכים, וחלק ממנו הולך לקופה של הנהלת הארגון, ושם היא עושה מה שהיא רוצה.
אלי אלאלוף: לנו יש סדר עבודה.
אלי אלאלוף: אנחנו שולחים לאיזה נושאים, לאיזה סעיפים אנחנו מתייחסים.
<אבי חן: כן, אבל בפעם הקודמת נתת לנציג שלו להסביר למה פגיעה ברכב היא לא משמעותית, ואני רוצה להסביר למה היא כן משמעותית.
אלי אלאלוף: נגיע לסעיף הזה ונדון בזה בצורה שקטה.
<אבי חן: זה ייקח דקה וחצי, מבטיח לך, אם לא תקטע אותי.
<אבי חן: מה קרה בעצם?
<אבי חן: קרה בעצם שיו"ר הארגון ישבו עם אגף השיקום, לא הגיעו להסכמות.
<אבי חן: אגף השיקום, בראשותו של המנכ"ל הקודם, משה צים, ישב פה ואמר, שהתמיכה בארגון זה לא דבר מובן מאליו ה-25 מיליון שהם מקבלים.
<אבי חן: מה קרה?
<אבי חן: הם לא הגיעו לסיכום, ואז משרד הביטחון הודיע לנו בתלושים שהסכום שמועבר בניכוי מהתגמולים, היות והוא לא חוקי והוא לא מאושר, הוא מופסק.
<אבי חן: ואז כל היחצנים שם, וכל הארגון עמד על הרגליים, ופרסמו מודעה בעיתון על פני עמוד שלם שפוגעים בנכים, ותזכיר הנכים הוא לא טוב, ועוד, והקצו לזה מיליון שקלים לקמפיין הזה.
<אבי חן: אלא שהקמפיין הזה החזיק בדיוק שבוע, ואז פתאום הכול נהיה בסדר, ונהיה יום העצמאות, ושמענו שהנכים הולכים לקבל הטבות והם פרסמו את זה שתזכיר חוק הנכים - - - מה פה קרה?
<אבי חן: אף אחד לא יודע.
<אבי חן: לגבי הרכב.
אלי אלאלוף: כשנגיע לסעיף, תוכל להתייחס.
אלי אלאלוף: זו פעם שנייה שאתה לא נותן לי לדבר.
אלי אלאלוף: לנציג שלו נתת לדבר, הוא ישב ודיבר פה חמש דקות, כולם הקשיבו לו.
אלי אלאלוף: לי אתה לא נותן לדבר, כי אני משמיע דברים שאתה לא רוצה לשמוע.
אלי אלאלוף: אדוני, אתה לא מדבר לעניין.
אלי אלאלוף: אני מבקש לחזור לקריאת הסעיפים.
<יעל סלנט: אנחנו בפרק שני 1 – זכאויות נוספות.
<יעל סלנט: הוספת פרק שני1 14.
<יעל סלנט: אחרי סעיף 9 לחוק העיקרי יבוא: "פרק שני1: זכאויות נוספות סימן א': כללי זכאויות נוספות והיקפן 9א.
<יעל סלנט: (א) בפרק זה – "אשפוז ממושך" – אשפוז רצוף לתקופה העולה על שישה חודשים, עקב הנכות".
<יעל סלנט: בעצם נראה בהמשך שהטבות מסוימות שיש אשפוז ממושך ניתנות באופן חלקי, או מופחתות.
<יעל סלנט: רצינו לשאול למה בעצם זו תקופה של שישה חודשים - רצופה שעולה על שישה חודשים.
<ערן יוסף: אין לי תשובה למה זה שישה חודשים ולא חמישה או שבעה.
<ערן יוסף: הרציונל הוא שכאשר אדם מקבל הטבות להחזקת ביתו לחימום הבית, לקירור הבית, לכל מיני דברים שקשורים לבית, ואולי גם דברים נוספים, אז הוא נמצא באשפוז בבית חולים, ההוצאות האלה הן אחרות.
<ערן יוסף: נקבע כמו שקובעים משקלות ומספרים, נקבע איזשהו מדד של חצי שנה שעל פיו אנחנו עובדים.
<ערן יוסף: אני לא יודע להגיד למה החצי שנה יותר הגיוני מכל מספר אחר שהוא הגיוני.
מאיר כהן: למה לא נותנים לו את ההטבות עד שמקבלים החלטה שהוא יהיה כל הזמן מאושפז באיזה מוסד מסודר, מה הסיפור?
<ערן יוסף: נניח שאדם נמצא שנה באשפוז, ואחר כך חוזר לביתו.
<ערן יוסף: בתקופה שהוא היה באישפוז, את החזר ההוצאות, את זה לא משלמים, כשהוא חוזר הביתה, הוא חוזר לקבל את ההטבות, זה לא נשלל ממנו.
<ערן יוסף: אנחנו מקבלים הודעה על סיום האשפוז, ואז אוטומטית מחזירים לו.
אלי אלאלוף: זה לא נראה לי ברור.
אלי אלאלוף: מישהו שאושפז, הבית שלו לא מתפקד יותר.
<ערן יוסף: השאלה מה בבית שלו.
מאיר כהן: אם יש לו אשה בבית וילדים אז - - -
<ערן יוסף: אנחנו נראה אחר כך את ההטבות הספציפיות שרלבנטיות לזה.
מאיר כהן: עזוב, אני אושפזתי, יש לי בבית אמא זקנה, לא אשה, שחיה בבית.
מאיר כהן: אני מחמם את הבית מהכסף שאני מקבל, אז מה?
מאיר כהן: מגיעים ימי חורף, אני שישה חודשים בבית החולים, אני מפסיק לקבל את זה?
מאיר כהן: כלומר, זה שחי איתי והוא בן מהמשפחה שלי נגמר הסיפור?
יוליה מלינובסקי: אתה צריך להבין, מאיר, אני מצטערת אדוני, אני מכירה את זה גם מתוך משפחתי, שהסבתא מאושפזת, אחרי מספר ימים כבר לא מגיעה מטפלת, אז כל המשפחה מטפלת - זה הכללים.
יוליה מלינובסקי: אתה רוצה לשנות כללים, אז אנחנו צריכים לשנות אותם גם כן בגדול בביטוח לאומי.
<ריזק סאלאח: לא קשור.
<חזי משיטה: אני ראש אגף שיקום במשרד הביטחון.
יוליה מלינובסקי: זה שהיה בחו"ל בפעם הקודמת?
<חזי משיטה: כן, תפסתם אותי פעם אחת בחו"ל זה נדיר, אבל בכל זאת זה קרה.
<חזי משיטה: צריך לזכור שזו הרחבה ממה שהיה, חבר הכנסת מאיר כהן.
<חזי משיטה: מה שהיה כתוב זה לשלושה חודשים, אנחנו הרחבנו את זה לשישה חודשים, זה מה שהיה כתוב.
<חזי משיטה: אנחנו ביחד עם ארגון נכי צה"ל - - -
מאיר כהן: זה מעקר את השאלה?
מאיר כהן: אני צריך למחוא כפיים על זה שהוספתם עוד חודשיים?
מאיר כהן: אני שואל שאלה מהותית, האם אתה חושב, או משרד הביטחון חושב שיש היגיון בכך, שהטבות שניתנות לנכה צה"ל שמאושפז וממילא המשפחה שלו, אלה שגרים אתו בשעה שהוא מאושפז, הם עובדים פי עשר יותר קשה, אף אחד לא שולח מישהו שיישב אתו.
מאיר כהן: הם הולכים לשם יום ולילה - האם צריך לפגוע בהם בהטבות הקטנות האלה?
<חזי משיטה: אני אומר שמה שהיה עד עכשיו, הפגיעה הייתה בשלושה חודשים, אנחנו הארכנו אותה לשישה חודשים, אפשר לדבר על תקופה ארוכה יותר.
<חזי משיטה: מה מקצצים בעצם, או מה לא נותנים אחרי שישה חודשים ממה שהיה פעם שלושה חודשים?
<חזי משיטה: כי אני חושב שזה בכל זאת רלבנטי, וזה הרחבה ולא צמצום – הבראה, חימום וקירור ומענק השתתפות במס הכנסה.
מאיר כהן: אתה אומר ארבעה דברים שהם באמת הדברים שהכי לא צריך לגעת בהם – חימום וקירור.
<ערן יוסף: למה משרד הביטחון משלם דמי חימום?
<ערן יוסף: כי ההנחה היא שנכה נדרש לחמם את ביתו אחרת מאשר אדם רגיל, ולכן ניתנת תוספת לחימום הבית כאשר הנכה נמצא שם.
<ערן יוסף: אם הנכה לא נמצא שם שישה חודשים, אז הוצאות של הבית קטנות, אני לא חושב שזה מופרך.
מאיר כהן: זה מופרך.
<ערן יוסף: רוצים לשנות את המצב הקיים, אפשר לדבר.
יוליה מלינובסקי: מאיר, אתה עכשיו עושה פופוליזם, בחייך, אז כשהיית שר, היית צריך לשנות את הכללים בביטוח הלאומי.
יוליה מלינובסקי: תעשו את ההרחבה לכל הנושא.
אלי אלאלוף: יוליה, זו לא תגובה עניינית, אני מצטער להגיד לך.
אלי אלאלוף: אנחנו לא מדברים על ביטוח לאומי.
אלי אלאלוף: אני מבקש להוריד את זה מהסדר.
אלי אלאלוף: יש מספיק מה לאכול בחוק הזה.
מאיר כהן: את אל תגידי לי פופוליזם - - - תכבדי אותי, אני אכבד אותך.
יוליה מלינובסקי: אני מכבדת אותך, מאיר.
מאיר כהן: יוליה, ככה לא מדברים פה בינינו.
אלי אלאלוף: אני שאלתי שאלה, שנכה נאלץ להיות מאושפז, האם תפקוד הבית יורד בצורה כזאת שאתם צריכים להוריד את ההשתתפות - - - זו שאלה פשוטה.
<ערן יוסף: אני עונה.
<ערן יוסף: הנכה ממשיך לקבל תגמול, ממשיך לקבל את הרוב המכריע של ההטבות שהוא זכאי להן.
<ערן יוסף: יש ארבעה סוגי הטבות, כל אחת עם ההיגיון שלה שאומרת שאותה לא משלמים לו כשהוא נמצא באשפוז.
<ערן יוסף: אם אדם מקבל הבראה, למה משלמים הבראה, מה הרציונל של דמי הבראה?
<ערן יוסף: על מנת לצאת לנופש או דבר כזה.
<ערן יוסף: חימום וקירור – אמרתי, אפשר לחלוק עליי, וזה המצב הקיים.
<ערן יוסף: הנושא השני הוא מענק במס הכנסה שניתן על מנת לעודד אנשים לצאת לעבודה, וכנגד תשלום מס הכנסה, אז בוודאי שזה לא רלבנטי אם הוא מאושפז ולא עובד, אלה ארבעת ההטבות.
מאיר כהן: אני חושב שהחימום והקירור דיי מקוממים, וצריך לחשוב.
<עידן קלימן: אני יושב ראש מחוז תל-אביב, בארגון נכי צה"ל.
<עידן קלימן: שתי נקודות.
<עידן קלימן: למעשה, מה שאמר פה כרגע היועץ המשפטי, שאדם נענש על נכותו.
<עידן קלימן: כלומר, אם הנכות שלו דינמית, הרי נכות זה דבר דינמי.
<עידן קלימן: לצערי הרב, אנשים מצבם מחמיר.
<עידן קלימן: כלומר, אם הוא נכנס לבית חולים, עקב נכותו הוא מאושפז, אז הוא נענש על-ידי זה כי הוא לא יכול לצאת לעבוד, אז נוריד לו.
<עידן קלימן: אבל הנקודה הכללית שאליה התייחס חבר הכנסת כהן, גם אתה, יושב ראש הוועדה, ואת זה צריך לאמץ, כאשר אדם מאושפז, ואני יש לי 20 אלף נכים תחתיי, ואני הרבה בבתי-חולים, והרבה עושה ביקורי חולים, לצערי הרב, אין ספק דבר אחד, משק הבית, המחיר עולה - ההוצאות של משק הבית עולות.
<עידן קלימן: הנשים חלקן מפסידות ימי עבודה.
<עידן קלימן: צריך לנסוע כל יום לבית-החולים, צריך לבקר אותו, צריך להביא לו אוכל, לפעמים צריך להביא אוכל ממסעדות, מכיוון שהאוכל של בית-החולים, לצערנו הרב, באשפוזים ממושכים הוא לא מיטיב עם הנכה.
<עידן קלימן: יש הרבה פעמים עניין של תרופות, כל מיני דברים של טיפולים, נגזרות שמתוכן עולה שורה תחתונה, וזה ברור לחלוטין, כאשר נכה מאושפז בתקופה ממושכת, הוצאות משק הבית חד- משמעית עולות.
אלי אלאלוף: עשיתם בדיקה כלכלית של העלות הזאת או של החיסכון?
<ערן יוסף: לא עשינו בדיקה של הטבת חימום, קירור, אם נפחית אותה למי שמאושפז, לא.
<עידן קלימן: אז תפחית את החימום והקירור, ותעלה את הוצאות הדלק.
<ערן יוסף: אני רוצה לציין, שאדם שנמצא באשפוז, יש דברים אחרים שהוא מקבל.
<ערן יוסף: אל"ף, ברור מאליו, לא מציג את זה כהטבה, את הוצאות האשפוז עצמו אנחנו משלמים, אם זו הנכות המוכרת.
<ערן יוסף: יש הטבות שניתנות לבני המשפחה שנמצאים לידו - אם זה נסיעות, או דברים נוספים, זה גם הוראה שקיימת.
<ערן יוסף: אנחנו מתייחסים למצב הספציפי של אדם באשפוז ובני המשפחה שלו ששוהים לידו.
<ערן יוסף: יחד עם זאת, אני לא חושב שיש היגיון לאשר הטבות שמיועדות עבור הצרכים הספציפיים שלו בבית כמו חימום וקירור כשהוא לא נמצא בבית, זו דעתי, זה המצב הקיים.
אלי אלאלוף: ההתחשבנות עד כדי כך, אני לא נהנה מהתשובה הזאת.
<חזי משיטה: המצב, אדוני היושב ראש, ביציאה לדרך והגעה הנה יחד עם הארגון, מה שכתוב כאן זה מרחיב לעומת מה שהיה, כאילו לצלם מצב ולבוא, זה היה אמור להיות שלושה חודשים.
<חזי משיטה: אני חושב שהאמירה כאן היא מרחיבה, היא לא מכרסמת, היא לא מנסה לחסוך - - -
אלי אלאלוף: האיש לא יכול לעבוד, הוא מאושפז, יש לו הורדה בהכנסות שלו, בעקבות זה גם יש לו הורדה במענק העבודה, הוא לא עובד, מורידים לו.
<ערן יוסף: הוא מקבל תגמול יותר גבוה בזמן אישפוז, תגמול טיפול רפואי שמחליף את ההכנסה שלו, זה שני דברים נפרדים.
<חזי משיטה: תשלום טיפול רפואי.
<ריזק סאלאח: זה לא מדויק.
<יעקב זכאי: זה לא מדויק.
אלי אלאלוף: כשנגיע לסעיפים האלה אנחנו נבדוק.
אלי אלאלוף: הזיכרון שלנו יהיה טוב.
אלי אלאלוף: אני רק רוצה שנבין את זה.
אלי אלאלוף: הפרטי פרטים האלה, זה ממש נראה לי אווירה לא נדרשת לטיפול לנכה, גם אם אתם צודקים.
<יעל סלנט: "דרגת נכות כוללת" – דרגת הנכות, ובנכות כתוצאה מהחמרת מחלה – דרגת הנכות שהייתה נקבעת אילו אירעה המחלה כולה בתקופת השירות ועקב השירות; אולי כדאי שתסבירו רק את המונחים האלה, "דרגת נכות כוללת".
<ערן יוסף: על פי החוק, אפשר להכיר בנכות או באופן מלא או באופן חלקי.
<ערן יוסף: למשל, יכול אדם להתגייס לצבא עם איזושהי מחלה, או בעיה פיזית כזו או אחרת, ועקב השרות בצבא מצבו החמיר.
<ערן יוסף: למשל, אנחנו מכירים ב-50% מהנכות ברגל, לא משנה באיזה איבר.
<ערן יוסף: כשהוא מגיע לפני ועדה רפואית, הוועדה הרפואית בודקת את מצבו הרפואי הכולל, נותנת לו אחוזי נכות עבור כלל הפגימה הספציפית שעליה הוא מוכר, ודרגת נכות הזאת מוכפלת בשיעור החמרה שנקבע לו על ידי קצין התגמולים ויש תוצאה.
<ערן יוסף: התוצאה הזו היא התוצאה שמשקפת את הנכות שלו, אם יש כמה סעיפי פגימה, את זה מחברים.
<ערן יוסף: יש הטבות מסוימות שבהן יש התחשבות גם בנכות הכוללת, גם במצב הרפואי הכולל שלו, למרות שלא כולו מוכר, זאת אומרת, אנחנו נותנים הרחבה ומתייחסים למצב הרפואי הכולל של הפגימה, ולא רק לחלק שמוכר על-ידי קצין התגמולים, ולכן ההגדרה הזאת נדרשת, כשנגיע להטבות נסביר בדיוק.
אלי אלאלוף: יש הגדרה כשנגיע לתגמולים.
<ערן יוסף: ההגדרה היא כאן.
<יעל סלנט: רציתי שיוסבר, מה שאנחנו כבר הבנו, שיוסבר גם לוועדה.
<ריזק סאלאח: אני מנציבות הנכים הקשים.
<ריזק סאלאח: הסעיף של נכות כוללת שאתה מציג אותו כאן, הוא מערפל את המצב של תקנה 9, לקראת הנכים שקיימים.
<ריזק סאלאח: אבל לבוא להביא מצב של נכויות להכרה במשרד הביטחון, זה מה שאתה כל הזמן טוען כל הזמן טען שמעמיס על המערכת תמיכה תקציבית.
<ריזק סאלאח: אתה כולל בהיערכות הכוללת הגדרה מסוימת שלא מפורשת, צריך לפרש אותה בצורה יותר עניינית.
<ריזק סאלאח: מה שנאמר פעם בדיונים שלנו, שאמרת נכות כוללת, נכה שנמצא עם נכויות שהן לא שייכות לשירות, כאילו תן לו טיפול רפואי, או תן לו טיפולים אחרים שבמסגרת שלך התקציב, אתה סותר אחד את השני, אתה צריך להגדיר יותר עניינית.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד שאני לא הבנתי.
<ריזק סאלאח: יש נכות מוכרת, נכות מוכרת של משרד הביטחון שהיא נכות שהם מכירים במשרד הביטחון דרך ועדות.
<ריזק סאלאח: הנכות שהוא מציע, נכות כוללת.
<ריזק סאלאח: הנכות הכוללת ממה מוגדרת, ממה, מאיזו הגדרה?
<ערן יוסף: אני אסביר עוד פעם.
<ערן יוסף: הנכות המוכרת זה מה שמלווה את הנכה לכל אורך הדרך – לתגמולים, להטבות, לכל הדברים.
<ערן יוסף: יש הטבות ספציפיות שבהן אנחנו מרחיבים, אומרים, למרות שיש נכות מוכרת שהיא רק חלק מהנכות הכוללת, אנחנו מתייחסים גם לנכות הכוללת, ונותנים כאילו הנכות הכוללת הייתה זו שמוכרת.
<ערן יוסף: כשנגיע להטבות, נראה בדיוק על מה מדובר.
<יעל סלנט: "האזור" – יהודה והשומרון; "נכה" – נכה המקבל תגמול חודשי"; מה שאמרנו בדיון הקודם, רק נכה שמקבל תגמול חודשי, בעצם נכנס פה לפרק של הזכאויות נוספות.
<יעל סלנט: כל אותם נכים שמקבלים מענק, גם לא מקבלים זכאויות נוספות.
<יעל סלנט: "נכה בעל דרגת נכות מיוחדת" – נכה בעל דרגת נכות מיוחדת לפי סעיף 5א; "רופא מוסמך ראשי", "רופא מוסמך מרחבי" ו"רופא מוסמך מחוזי" – כמשמעותם לפי סעיף 43.
<יעל סלנט: אני מבינה שכאן בעצם התכוונתם להפנות לתקנות.
<ערן יוסף: כן, כי ההגדרות של רופאים מופיעות בתקנות לפי סעיף 43, ואנחנו צריכים אותם לחלק מפרקי ההטבות.
<יעל סלנט: אז אולי כדאי שפשוט נפנה לתקנות.
<ערן יוסף: את לא יכולה בחוק להפנות לתקנות, לדעתי.
<יעל סלנט: עושים את זה במקרים נדירים, אנחנו נבדוק את זה.
<יעל סלנט: (ב) שר הביטחון יקבע תנאים למתן זכאות נוספת לפי חוק זה, לרבות לעניין הוכחת התנאים לנתינתה, וכן את היקפה, שיעורה, דרך הגשת הבקשה לקבלתה ואופן נתינתה, ואם קבע כי הזכאות הנוספת תינתן בדרך של מתן סיוע כספי – אם תשולם בסכום חד־פעמי או בשיעורים; בתקנות כאמור רשאי שר הביטחון לקבוע תנאים, שיעורים והיקפי סיוע שונים, בין השאר, לפי דרגת הנכות, סוג הנכות, מצבו הרפואי של הנכה עקב נכותו ומצבו הכלכלי, האישי והמשפחתי.
<יעל סלנט: (ג) (1) הזכאויות הנוספות הניתנות בדרך של סיוע כספי לפי פרק זה, יעודכנו ב־1 בינואר בכל שנה (בסעיף זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי; ירד המדד החדש לעומת המדד הבסיסי, לא יעודכנו סכומי הזכאויות הנוספות, וביום העדכון הבא שבו חלה עלייה של המדד החדש לעומת המדד הבסיסי האמור, יעודכנו סכומי הזכאויות הנוספות בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי האמור; לעניין זה, "המדד", "המדד הבסיסי" ו"המדד החדש" – כהגדרתם בסעיף 7ו.
<יעל סלנט: במאמר מוסגר אני אציין שההטבות הנוספות מוצמדות גם הן למדד המחירים לצרכן כפי שהוצע לגבי התגמולים, שהשאלה הזאת לגבי התגמולים בעצם נשארה בצריך עיון עדיין.
<יעל סלנט: (2) על אף האמור בפסקה (1), רשאי שר הביטחון, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, לקבוע דרך עדכון אחרת לגבי זכאות נוספת מסוימת.
<יעל סלנט: (3) סכומי הזכאויות הנוספות שעודכנו כאמור בסעיף קטן זה, יעוגלו כלפי מעלה לשקל החדש השלם הקרוב.
<יעל סלנט: (4) הודעה על סכומי הזכאויות הנוספות המעודכנים תפורסם ברשומות ובאתר האינטרנט של האגף.
<יעקב זכאי: כיום, סכומי זכאויות לא מבוטלים משולמים לאורך השנה, זה יכול להיות במרץ, יכול להיות במאי, ביוני, באוגוסט, אפילו באוקטובר.
<יעקב זכאי: כיום, הסכומים שמשולמים לנכים מוצמדים בסמוך למועד התשלום.
<יעקב זכאי: התוצאה היא שכאשר עוברים לשיטה שמצמידים אחת לשנה וסכומי הזכאויות ימשיכו להשתלם בתוך השנה, התוצאה היא שבמקרים רבים העדכון יהיה בפיגור של שנה, מפני שאם מעדכנים ב-1 בינואר, המשמעות היא המדד של נובמבר, שנה קודמת.
<יעקב זכאי: הטבות מסוימות משולמות עוד שבעה חודשים מאוחר יותר, זאת אומרת, שהן לא מעודכנות כלל לפי התפתחות המדד.
<יעקב זכאי: אז אחת מהשתיים, או שיוחלט להצמיד פעמיים בשנה, או שיעבירו את כל התשלומים האלה לתחילת השנה.
<ערן יוסף: יש הוראות מעבר בחוק שמתייחסות להצמדה הראשונה, שאז אנחנו מצמידים את כל ההטבות בפעם הראשונה ב-1 לינואר, ובכך הטבות שהוצמדו בשנה הראשונה בפרק זמן יותר קצר, נניח הטבה שעודכנה בנובמבר, תתעדכן בינואר ונתנו לה את החודש הנוסף, מכאן ואילך נעשה כל פעם בינואר.
<ערן יוסף: חשבנו שזה לא נכון לגבי כל הטבה והטבה שיהיה מועד אחר לעדכון המדד.
<ערן יוסף: לגבי פעמיים בשנה, לגבי הרוב המכריע של ההטבות זה לא מתקיים.
<ערן יוסף: יש לנו כאן את סעיף 2 שאומר שהשר מוסמך לגבי הטבות מסוימות לקבוע או שיטת מדד אחרת, או דרך עדכון אחרת, איפה שנמצא לנכון שזה יהיה פעמיים בשנה, חלק מההטבות מוצמדות למדדים אחרים, זה מה שהשר יקבע בתקנות, וזה יחזור לכאן לוועדה.
<ערן יוסף: מה שהסעיף הזה קובע, זה ברירת המחדל.
<ערן יוסף: אם לא נקבע שום דבר אחר, זה ברירת המחדל, ואני חושב שזה נכון, זה הדרך שבה עובדות הרוב המכריע של ההטבות.
<יעקב זכאי: צר לי, אבל אני חושש שתשובתו של עו"ד ערן יוסף, אינה עונה על השאלה או על הבעיה.
<יעקב זכאי: זה שכאשר יעבור החוק, תהיה איזושהי נקודת פתיחה אחידה, זה לא משנה את העובדה שלאורך השנים העדכונים הבאים יהיו עדכונים שחלקם יהיו בפיגור של שנה או של חצי שנה, או של שלושת רבעי שנה, זה לא פותר את הבעיה.
<יעקב זכאי: ולכן, אני שוב חוזר, בעבר עדכנו או פעמיים בשבוע - - -
אלי אלאלוף: לעניות דעתי אתה לא צודק.
אלי אלאלוף: כשהביאו לנו עדכונים של כל הקצבאות וכל התשלומים שהיו, תמיד אמרו לנו שלמרות שזה בא באיחור, זה רטרו-אקטיבי, ומכסה למועד הנכון.
<יעקב זכאי: אדוני, ברשותך, בין הסיפור של עדכון הגמלאות שנעשה, אגב, פעמיים בשנה, לבין עדכון משתלם הגמלאות על המשתלמים חודש בחודשו, לבין זכאויות שמשולמות חד פעמי לאורך השנה, כמו שאמרתי, אחד בנובמבר, אחד ביוני.
<יעקב זכאי: אם התשלום שמשתלם בנובמבר 2018, יעודכן לפי המדד של אוקטובר או נובמבר 2017, ברור שיש פיגור של שנה, המדד יכול להשתולל.
<ערן יוסף: זה ממש לא ברור, כי המטרה היא לשמר את אופן העדכון השני, בכמה עלה המדד משנה לשנה.
<יעקב זכאי: זה לא מה שכתוב כאן.
<ערן יוסף: בשנה הראשונה, אנחנו מצמידים את כולם לינואר, כדי שתהיה נקודת פתיחה שווה, ומכאן ואילך זה יינתן כל שנה, זה נשמע לי מאוד סביר.
<יעקב זכאי: כל שנה ב-1 בינואר, חזרנו לבעיית המוצא שעליה דיברתי, תראה מה שכתוב פה "יעודכנו ב-1 בינואר", לא יעודכנו כמה פעמים שהשר יחליט, שאז אני לא מתווכח אתך.
<ערן יוסף: אני יודע מה כתוב.
<ערן יוסף: אני אומר עוד פעם – רציונל של שמירה על ערך כסף, אם אתה מצמיד אותו פעם בשנה, זה לא משנה באיזה חודש תעשה את זה.
<ערן יוסף: על מנת שלא יהיה מצב שפספסתם את השנה הראשונה, אנחנו באים לקראת הנכה, ובשנה הראשונה, גם אם העדכון היה אחרי חודש, אנחנו נעשה אותו ב-1 לינואר.
<יעקב זכאי: כיום, כאשר משרד הביטחון משלם בנובמבר תשלום כלשהו, הוא מצמיד אותו לפי המדד של החודש שקדם לו, כך לגבי כל הוראה והוראה.
<ערן יוסף: קובי, בנובמבר השנה, אנחנו נלך שנה אחורה לנובמבר 2016, ואז קיבלת את כל המדד שעבר בשנה הזו.
<ערן יוסף: בינואר, במידה והחוק יעבור עד אז, תהיה הצמדה נוספת, אתה מקבל את החודש הנוסף, ומכאן כל שנה, יש פה אנשי כלכלה שיסבירו, אני לא יודע איך זה עובד פה.
<יעל סלנט: הטענה היא שלגבי הטבות שמשולמות לאורך השנה.
<יעל סלנט: למשל, הטבה שמשולמת בספטמבר, אז כאילו מה שמבקשים שיעדכנו אותה לפי אוגוסט ולא לפי ינואר.
<יעל סלנט: שיעדכנו אותה בסמוך למועד התשלום.
<יעל סלנט: יש הטבות כאלה שמשולמות?
<ערן יוסף: כל הטבה משולמת בחודש אחר.
<ערן יוסף: אתם רוצים שבכל חודש נרוץ ונעדכן?
<ערן יוסף: נשמע לא הגיוני.
<יעקב זכאי: כמו שאתה כיום.
<יעקב זכאי: המדד זה עניין אוטומטי, אתה לא צריך להושיב 30 אנשים כדי לעשות את החישוב הזה.
<ערן יוסף: אני חייב בפרסום של הסכומים החדשים, זה אומר שבכל חודש אני צריך לרוץ ולפרסם סכומים חדשים להטבה מסוימת, אפשר, אבל זה פשוט לא נראה לי סביר.
<יעקב זכאי: אז מה, אז תעשה את זה פעמיים בשנה.
<יעקב זכאי: כתבתי במכתבי אליכם, למשל, מענק נעליים ב-31 במאי.
<יעקב זכאי: מענקים אחרים ב-31 במרץ, 31 באוגוסט, בנובמבר ובמרץ וכו', תעשה את זה פעמיים בשנה, אל תעשה את זה ב-1 בינואר, תעשה אחד בינואר ואחד ביוני.
אלי אלאלוף: למה הפיצוי הזה נעשה כל פעם במועד אחר?
<ערן יוסף: יש שורה של הטבות, כמו שבמשכורת - יש חודש שמקבלים הבראה, וחודש שמקבלים ביגוד, וכן הלאה.
<ערן יוסף: גם זכויות הנכים שהן שנתיות ניתנות באותה צורה.
<ערן יוסף: מענק חימום ניתן בתחילת הקיץ, ומענק קירור בתחילת החורף, הבראה ביוני נדמה לי, בדומה למה שקיים בשכר.
<ליאור בראון: אני מאגף התקציבים, משרד האוצר.
<ליאור בראון: אני רק רוצה להתייחס, שבאופן כללי, בכל המדינה הרי יש סוגיה של הצמדת מדדים, זה לא משהו ייחודי רק לכאן.
<ליאור בראון: ההצמדה נעשית פעם בשנה, וגם בביטוח הלאומי, גם שם ההצמדה נעשית פעם בשנה.
<עידן קלימן: למה מזכירים את ביטוח לאומי?
<עידן קלימן: אנחנו נכי צה"ל.
<ליאור בראון: זו רק הייתה דוגמה כללית.
אלי אלאלוף: לא, אל תפתחו רגישות מיותרת.
אלי אלאלוף: אתה יודע את הכבוד שמגיע לכם, ומגיע לכם, ונכבד אתכם.
<ליאור בראון: אני אחזור על דבריי לאט יותר.
<ליאור בראון: רציתי לציין, שבמדינה באופן כללי, יש הרי הצמדה למדדים, וגם שם ההצמדה נעשית פעם בשנה, וגם בביטוח לאומי, שהוא כאמור שונה מאגף שיקום, אבל רק כדוגמה, גם שם ההצמדה נעשית פעם בשנה.
<ליאור בראון: רק כרפרנט רציתי לציין את זה.
<רות פרמינגר: אני רק רוצה לשאול שאלת הבהרה.
<רות פרמינגר: כתוב פה בפרק ב': "שר הביטחון יקבע תנאים", ובסעיף 2: "על האמור רשאי שר הביטחון" - למה פעמיים?
<רות פרמינגר: כאילו אם שר הביטחון רשאי לקבוע מה שהוא רוצה, כמה שהוא רוצה, וכל דבר שהוא רוצה, למה זה מופיע פעמיים?
<רות פרמינגר: לא הבנתי בדיוק, לא ירדתי לסוף החידוד הזה.
<ראובן אקרמן: אני יושב ראש מחוז באר שבע והנגב.
<ראובן אקרמן: התייחס יוסף ערן לכך שהוא רמז שאין בעיה לעדכן את זה פעמיים בשנה.
<ראובן אקרמן: אני חושב לעדכן את זה פעמיים בשנה ופתרנו את הבעיה ונמשיך הלאה.
<ערן יוסף: אמרתי, ששר הביטחון מוסמך לגבי הטבות מסוימות לקבוע מנגנון אחר, כולל לגבי מספר הפעמים, זה מה שאמרתי.
אלי אלאלוף: הסמכות שניתנת לשר הביטחון, אני מקווה שלא ינצל את זה במקרים חמורים מיוחדים, ולא לחיות את השוטף.
מאיר כהן: סתם להשכלה כללית, חזי.
מאיר כהן: עד כמה פעמים יצא ששר הביטחון ירד לרזולוציות האלה?
<חזי משיטה: הנושא לא היה בחוק.
<ערן יוסף: כל מה שכתוב כאן - - - בנוכחות מנכ"ל ושר.
<מאיר חלבי: אז הסעיף הזה של שר הביטחון זה סתם - - -
אלי אלאלוף: פה אתם הזמנתם אפשרות ללחוץ על שר הביטחון, דבר שהוא לא התכוון בטוח.
<ערן יוסף: יש הטבות שניתנות לפי - - -
<יעל סלנט: זה בעצם סמכות נועדה להיטיב במקרים מסוימים שבהם יש הצדקה לעדכן יותר מפעם אחת, או לעדכן במועד אחר, או לעדכן לפי מדד אחר, זו סמכות שנועדה להרחיב ולהיטיב.
אלי אלאלוף: תשימו לב, זה שר הביטחון והוועדה.
<יעל סלנט: (ד) זכאות נוספת לפי פרק זה תשולם או תינתן רק לנכה שאושרה לו אותה הזכאות לפי הוראות פרק זה, לאחר שנמצא כי התקיימו לגביו כל התנאים שנקבעו לפי חוק זה; שר הביטחון רשאי לקבוע כי זכאויות נוספות מסוימות שאושרו לנכה, ישולמו או יינתנו לאדם אחר.
<ערן יוסף: רק לציין שכן התקיימה התייעצות עם האוצר, חשבנו שפספסנו.
אלי אלאלוף: ההסכם בין האוצר לבין משרד הביטחון, אנחנו יודעים שחלקו לא ידוע.
מאיר כהן: אפשר לקבל הבהרה לגבי סעיף הזה - "שר הביטחון רשאי לקבוע זכאויות נוספות מסוימות שאושרו לנכה, ישולמו או יינתנו לאדם אחר".
<ערן יוסף: למשל, נכה שנמצא במאסר ויש לו אשה שזכאית למזונות, אז אנחנו משלמים את המזונות לחשבונה, יש הוראה ספציפית שעוסקת בזה, סתם כדוגמה, או נכה שנפטר ליורשיו או לשאריו, זה מקרים דיי חריגים, אבל אנחנו צריכים את ההסמכה הזאת, כי הכלל הוא שמשלמים רק לנכה, ואי אפשר להעביר את זה לאדם אחר.
מאיר כהן: זאת אומרת, בחימום ובקירור אי אפשר לעשות - - -
<ערן יוסף: אפשר בתקנות לקבוע, אם תחליטו כך.
<יעל סלנט: נגיע בהמשך גם לחימום והקירור.
<יעל סלנט: (ה) (1) שר הביטחון רשאי לקבוע לגבי מי שאינו תושב ישראל – (א) כי זכאויות נוספות מסוימות לא יינתנו לו, אף אם התקיימו לגביו כל שאר התנאים לקבלת הזכאות הנוספת; (ב) כי זכאויות נוספות מסוימות יינתנו לו בתנאים שקבע.
<יעל סלנט: (2) בסעיף קטן זה, "תושב ישראל" – מי שהתגורר בישראל או באזור 183 ימים לפחות, ב־12 החודשים שקדמו למועד שבו התמלאו התנאים לקבלת הזכאות הנוספת המבוקשת על ידו.
מאיר כהן: בעיניי, זה שני סעיפים נוראים.
מאיר כהן: זה כאילו אם אני נוסע לחו"ל, מחליט ללכת ללמוד בחו"ל חמש שנים, צומחת לי יד – נגמר הנכות.
מאיר כהן: זה נורא, הסעיפים האלה, אדוני, המשמעות שלהם היא נוראה.
מאיר כהן: המשמעות שלהם אומרת שבעצם אם אני בחרתי לחיות במדינה אחרת, אז נכון שנותנים לי את הבסיס, אבל שאר הזכאויות רשאי שר הביטחון להגיד לי לא.
מאיר כהן: אז אולי צריך לחשוב על איזה מנגנון שנותנים מענק חד-פעמי.
מאיר כהן: אני מבין שאם עברתי לניו-זילנד, אז אף אחד לא ישלח מישהו שיתאים לי את הבית שבו אני גר.
מאיר כהן: אז תתנו תחליף, אז תתנו איזה מענק חד-פעמי.
מאיר כהן: או למשל חייל שהוא בלי עורף משפחתי, חייל בודד שנפצע קשה בצבא ומחליט לחזור למשפחתו, או לחזור לארץ מוצאו – אז מה?
מאיר כהן: אז ניתן לו רק את הבסיס, אבל לא נפצה אותו במשהו?
<ערן יוסף: אדוני, לחייל בודד יש הטבות ספציפיות שניתנות לחייל בודד, נגיע בהמשך.
מאיר כהן: ברגע שהוא נכה נגמר הכול.
<ערן יוסף: יש לו הטבות ספציפיות.
מאיר כהן: בסדר, השאלה אם ההטבות האלה עוברות אתנו לחו"ל.
מאיר כהן: אני מסכים שאם אנחנו נבוא וניקח את כל ההטבות ונעביר לחו"ל, זה באמת אי אפשר יהיה לקיים את זה.
מאיר כהן: אבל לפחות לקבל החלטה, אני מבקש, אדוני, שאנחנו נצביע על זה.