GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רות פרמינגר: האם יש מצב שנכה – אנחנו מדברים על נכים שבגילאים צעירים נפצעו, ובגיל מתקדם.
<רות פרמינגר: הוא היה נכה שקיבל את הסיוע לפי דרגת נכות 35% היום הוא בדרגת נכות 70% או 80% שיכול להיות התדרדרות במצב, והוא זכאי כבר, אבל הוא קיבל פעם את הסכום כנכה בדרגת נכות נמוכה, האם יש תשובה למצב כזה?
<קריאה: בפועל זה קורה כל הזמן.
<רות פרמינגר: זה מה שאני רוצה לדעת בנושאים כאלה מה קורה, האם הוא נשלל ולא משנה מה, כי היום הוא כבר 80% הוא היה בעבר 35%.
<ערן יוסף: ככלל, סיוע לדיור ניתן פעם בחיים, פעם אחת.
<ערן יוסף: יחד עם זאת, שוב, אני מפנה לסמכויות ועדת החריגים.
<ערן יוסף: במקרים המתאימים יש סמכות למתן סיוע נוסף לדיור למי שקיבל בעבר סיוע לדיור, לפי חוק זה, אף אם נקבע בחוק כי הסיוע ניתן באופן חד-פעמי, בתנאים שיקבע שר הביטחון, אלה הדברים שאנחנו נתמודד בהמשך – הכלל הוא פעם אחת.
<עידן קלימן: ערן צודק, כל מלה נכונה, רק שזה ריק מתוכן.
<עידן קלימן: כי למעשה, הסכומים שאתה רואה פה אדוני הם יחסית נמוכים.
<עידן קלימן: כלומר, מי שהצליח להשיג היום דירה, לפחות באזורים של מרכז הארץ והפריפריה, אז גם אם הוא הופך להיות נכה מאה פלוס, כמו שקרה לי לאחרונה עם נכה פגוע ראש שהיה 70% ועלה ל-100%, גם אם אתה מביא את זה לוועדת החריגים, ועדת החריגים לא יכולה להעניק לו יותר ממה שניתן לאדם בדרגת נכותו.
<עידן קלימן: לכן, בגלל שהדירה היא כבר שווה את מה שאותו נכה הפך למאה פלוס, אז למעשה לא יהיה סיוע.
<עידן קלימן: כלומר, גם אם ערן טכנית צודק, במציאות לא יהיה סיוע נוסף.
<עידן קלימן: אני אסביר שוב.
<עידן קלימן: אדם שמוכר 35% נכות, כמו שרותי אמרה, קיבל מענק בסיוע לדיור, הצליח לרכוש דירה.
<עידן קלימן: ערך הדירה שלו בסביבות מיליון וחצי שקלים, שזה פחות או יותר דיי מינימלי היום במדינה.
<עידן קלימן: שים לב שזה בערך גובה הסיוע של נכה מאה פלוס.
<עידן קלימן: כלומר, לי, לאחרונה היה נכה שקיבל סיוע בדיור שהוא היה 70%, הוא עלה ל-100 פלוס עקב החמרה במצבו.
<עידן קלימן: בגלל שהוא גר במקום עם מדרגות, הוא ביקש סיוע עכשיו ממשרד הביטחון כדי לרכוש דירה שמתאימה למאה פלוס, נאמר לו, שעל אף שהוא יכול לגשת לוועדת חריגים, התוצאה תהיה שלא משנה מה, בגלל שהדירה שלו שווה מעל הסיוע שניתן למאה פלוס, אז הוא לא יוכל לקבל תוספת ועזרה.
אלי אלאלוף: אבל אם יש לו דירה שעולה יותר?
אלי אלאלוף: שיבושם לו, מגיע לו.
אלי אלאלוף: מה זה אומר, הוא יכול לקנות דירה מתאימה עם הסכום שיש לו.
<עידן קלימן: לא, אין היום דירה מתאימה למאה פלוס בגובה הסיוע, אין דבר כזה.
<עידן קלימן: נכה מאה פלוס - - -
אלי אלאלוף: הוא יכול לפנות לחריגים?
<עידן קלימן: נכה מאה פלוס לא יקבל לעולם יותר ממה שרשום לו.
<ערן יוסף: לגבי נכה מאה פלוס, עוד לא הגענו אליהם, תיכף נגיע לפרק שלהם.
<ערן יוסף: יש תחומים מקסימליים לסיוע, שהם סכומים נכבדים מאוד.
<ערן יוסף: גם אם היום תאמרו שלא מספיקים לקנות דירה, בוודאי - - -
<עידן קלימן: לא אמרתי שלא נכבד.
<ערן יוסף: הם סכומים שהם לא פרופורציונליים לשום דבר שקיים בחקיקה אחרת - מגיעים עד לכמעט מיליון נקודה תשע לאדם.
<ערן יוסף: אבל מדובר באדם שאין לו דירה בכלל ונזקק לאותו סיוע.
<ערן יוסף: אדם שיש לו דירה שהיא שוות ערך לסכום הזה, לא יקבל סיוע ממשרד הביטחון מעבר לסכום הזה.
<ערן יוסף: אם יש לו דירה בערך יותר נמוך יקבל השלמה, החוק לא מאפשר קניית דירות בהליך - - -
<עידן קלימן: לא צריך להתרגש, אדוני, מגובה הסיוע, כי עד לפני 15, 20 שנה, נכים ברמת נכות של מאה פלוס היו מקבלים ממשרד הביטחון או בתים שהם יושבים על כמעט חצי דונם, או היו מקבלים סיוע בכזה גובה, שהיה מתאים במדד המחירים של הדיור, היה מתאים לרכוש, אפילו היה מחולק, אדוני, המענק לחצי לאדמה וחצי לבנייה, אנשים היו מסיימים כשיש להם קרקע שלהם.
<עידן קלימן: בגלל שהדור הוותיק כנראה לא כל כך טרח לדאוג לדור הצעיר, נוצר איזשהו פער שהיום נכה מאה פלוס שמשתחרר מצבי מבית החולים, לא רק שהוא לא יכול לרכוש דירה, הוא גם צריך להוסיף משכנתא, ולמעשה, כל הסיטואציה שאדם שנפצע פציעה כל כך קשה, יש לו עכשיו, מה שנקרא, על הדבשת משקל של משכנתא שהוא בכלל לא תכנן אותה.
<עידן קלימן: אני לא ממש מתרגש מגובה הסיוע הזה, כי יחסית לעבר יש שחיקה אדירה.
<עידן קלימן: מה שאני בא לומר, בסיוע הזה שניתן היום, אם אדם הוחמר מצבו, והוא קיבל בעבר מענק, הוא מחזיק היום בדירה, רוב הסיכויים שגם אם משרד הביטחון יגיד לו, או.
<עידן קלימן: קיי.
<עידן קלימן: אתה יכול להגיש את הבקשה, הוא לא יקבל עזרה.
אלי אלאלוף: יגיעו לשם.
<חזי משיטה: תוספת לעידן.
<חזי משיטה: אני חושב שהסכומים הם כן מכובדים – מיליון ותשע מאות לחסר דיור הוא סכום מכובד.
<עידן קלימן: חזי, אני הייתי לפני 25 שנה שם, אתה לא - - -
<חזי משיטה: מה, אנחנו חוזרים לשנת השבעים?
<עידן קלימן: כי אתה מסכים עם שחיקה, ואני לא, תפקידי לא להסכים שחיקה.
<עידן קלימן: לך זה נוח, לי לא, מה לעשות.
<חזי משיטה: עידן, רק צריך להגיד לפורום שיושב כאן, שעשינו פעילות נוספת ומבורכת עם משרד האוצר ורשות מקרקעי ישראל, שאת הקרקע הם יכולים לקבל בהנחה של 70%, שזה נתח מרכזי שהם יכולים להפנות מהמיליון תשע מאות, בתנאי שהם הולכים לבנות את ביתם על בניין קרקע, על צמוד קרקע, עם שטח שהם יקבלו ב-70% הנחה, זה מאוד משמעותי, זה תוספת כסף שלא נחשבת, זה שווה כסף.
<חזי משיטה: אני מדבר על מאה פלוס.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אנחנו מסיימים את הישיבה הזאת.
אלי אלאלוף: אנחנו נשתדל לקיים דיון בשבוע הבא, ולא, מקסימום תוך שבועיים, בסדר גודל של שעתיים וחצי, אני מודה לכם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: שלום לכולם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני פותח את הישיבה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הדיון היום יהיה גם המשך לדיון הקודם של ועדת המשנה שעוסק בפיגומים והנפילה מפיגומים, אבל אנחנו מתבשרים גם שלא רק אנשים נופלים מפיגומים אלא הפיגומים גם נופלים עם האנשים שעומדים עליהם או עובדים שם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני רוצה לפתוח במקרה באזור עפולה, לפני שבוע ימים בערך, נפל פיגום.
עבד אל חכים חאג' יחיא: על זה דיברנו בישיבה הקודמת, הסיפור דרך איך מקימים פיגום ועובדים איתו.
עבד אל חכים חאג' יחיא: דיברנו על זה שמי שבונה את הפיגום צריך להיות מוסמך, שיש לו את האישור, מנהל העבודה צריך לוודא שיש לו את האישור שלו ולפחות הוא נמצא בשטח, שהעובדים שלו נמצאים שם, מנהל העבודה או מי שאחראי על הבטיחות צריך לבדוק את התקינות של הפיגום לפני שהמתקין או הבונה אותו יוצא מהשטח וגם לרשום את זה ביומן העבודה, לאשר ולבדוק והאישור שלו לא יהיה רק כדי להתחשבן עם הקבלן שבונה את הפיגומים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: רציתי לשאול פה, פיגום כזה נפל ובנס לא היו הרוגים שם, אבל לפני מספר חודשים בטירת הכרמל נפצעו ארבעה עובדים, גם שם נפל פיגום.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו רואים את זה, אנחנו יודעים על זה רק אם יש לנו פצועים או יש לנו אסונות, אבל יש הרבה פיגומים שנופלים והשאלה אם נעשה לפיגום האחרון הזה שנפל, האם מישהו חקר, הגיעו לשם פקחים?
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני רציתי לשאול מה השאלות שנשאלו, מה הדברים שנבדקו, אם אתם יכולים להסביר לנו בדיוק מה קרה שם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: בנושא הזה בטוח שאם היה מקום גם לערב את המשטרה, כי נמצאת פה משטרה גם, וזה חשוב, אם היה מקום לערב אותם, כי אם לא תהיה הרתעה, אם לא יהיו אנשים שיהיו אחראים על העבודה שלהם, על הרשלנות שלהם, על ההפקרות שלהם של חיי אדם, אז אנחנו רק נשב פה ונדבר ולא נתקדם.
<מתתיהו רביבי: מתי רביבי, ממינהל הבטיחות, אני מרכז את תחום הבטיחות בבנייה.
<מתתיהו רביבי: כל אירוע שיש בו נפגע, או גם אין בו נפגע, כל מקרה מסוכן לפי חוק, וזה מקרה מסוכן, מוגדר ברשימה של מקרים מסוכנים, צריך להיות מדווח לפיקוח על עבודה אזורית וצריך להיחקר.
<מתתיהו רביבי: אני חייב תשובה, צריך לבדוק מה הסטטוס של החקירה של האירוע הזה ואני אעביר את זה בכתב לוועדה.
<מתתיהו רביבי: כלומר כל שאלה ששאלת, מי חקר, מתי חקר, מה המסקנות, אלה שאלות שנשאלו, כל הפורמט הזה אני אעביר בתשובה מסודרת לוועדה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אגיד לך למה אני שואל את השאלה, כי אני לא רוצה שתיקים, מקרים שיש לנו תאונות ייעלמו וזה מה שקורה, כי אנחנו לא רואים שאנשים נענשים.
<מתתיהו רביבי: אני מאוד מסכים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: בנושא הזה, יש לנו פה את המשטרה, אני הגשתי שאילתה לשר לבטחון פנים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: שאלתי אם יש למשרד לבטחון פנים את החוקרים המקצועיים שיודעים לחקור את תאונות העבודה, או שהם מחכים לדוח שבא מהפיקוח ולפי זה הם גם מתקדמים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא אעבור על כל התשובה של השר לבטחון פנים, אבל בשורה הראשונה, 'על פי הנמסר לי על ידי משטרת ישראל מדי שנה מתרחשות כ-50,000 תאונות עבודה'.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זו התשובה הרשמית של השר על השאילתה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: השאלה אם 50,000 אתם מדווחים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אין לנו הרבה מקרים שמוגשים כתבי אישום, אז אני רציתי גם מהמשטרה, לבדוק איפה זה עומד ואיך זה מתקדם.
<יפעת כהן אזולאי: יפעת כהן אזולאי, חטיבת חקירות.
<יפעת כהן אזולאי: אכן במדינת ישראל מתרחשות 50,000 תאונות עבודה בשנה, זה על פי דוח מינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתי.
<יפעת כהן אזולאי: חלקן תאונות קטלניות שמתרחשות בעיקר באמצעי הבינוי, התעשייה והמסחר.
<יפעת כהן אזולאי: ברמת העיקרון משטרת ישראל חוקרת עבירות פליליות, האחריות למניעה ופיקוח על מקומות העבודה ואכיפת חוקי הבטיחות בעבודה מוטלת על מינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתי במשרד העבודה והרווחה.
<יפעת כהן אזולאי: לגבי כמות התיקים וכמות כתבי האישום, אז מבחינת היחידה החוקרת תיקים נחקרים, אבל מי שאמון על כתבי האישום זו היחידה התובעת.
<יפעת כהן אזולאי: מאחר שאין כאן נציג ולא ידעתי שאנחנו נצטרך להגיע לכאן עם איזה שהם נתונים, לא עדכנו אותי ולא ראיתי גם באתר של הכנסת שאנחנו נדרשים להגיע עם איזה שהם נתונים לכאן, אז לא הגענו מבעוד מועד.
<יפעת כהן אזולאי: ככל שיש משהו שאנחנו צריכים להעביר אנחנו - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מבקש להעביר לוועדה נתונים על - - - מדובר בשנה על 50,000, כמה כתבי אישום היו ב-15' ו-16', אני לא רוצה לחזור יותר מדי אחורה, ואם היו הרשעות ומה היו פסקי הדין.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כי לפעמים פסק הדין, היה מקרה ששילמו 5,000 שקל ושישה חודשים עבודות שירות על בן אדם שנהרג, אבל לפי מה שקראתי והנתונים שראיתי, זה היה פשוט לפי הניסוח והעבודה על כתב האישום.
<מתתיהו רביבי: אם אני יכול להרחיב את השאלה שלך, חבר הכנסת חאג' יחיא?
עבד אל חכים חאג' יחיא: כן, בבקשה.
<מתתיהו רביבי: אני חושב שנתון מאוד משמעותי זה כמה חקירות נפתחו, לא כמה נסגרו ולא כמה - - - כמובן שזה חשוב מאוד, אבל יותר חשוב להבין את מעורבות המשטרה במאמץ הגדול הזה, כי כמה נפתחו.
<מתתיהו רביבי: זה אותם 50,000 - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: יש מישהו מהפרקליטות?
עבד אל חכים חאג' יחיא: מישהו ממשרד המשפטים נמצא פה?
<ישראל אסל: אני יכול להגיד כמה מילים על זה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: תן לו רק לסיים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני עורך דין אסל ואני אומר כמה מילים על הקטע של החקירות של תאונות עבודה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל תן לו לסיים, הוא עוד לא סיים.
<מתתיהו רביבי: לא, אני רק אומר שמתוך ניסיוני בחיים, כפי שאתם רואים, אני לא צעיר כל כך, פתיחת חקירות מלמדת, זה מדד שמלמד על מהות הקשר הבין מערכתי.
<מתתיהו רביבי: אם אני יודע להגיד שיש רמה גבוהה של פתיחת חקירות, ההמשך שלו, האם זה מגיע לידי כתב אישום הוא משמעותי, אבל זה כבר דיון אחר.
<מתתיהו רביבי: הדיון שאותי מעניין מבחינה אופרטיבית זה מה רמת שיתוף הפעולה בפועל בין הגוף הזה שנקרא מינהל של ממשלת ישראל, בצורה של משרד העבודה שלו, לבין הגוף החוקר, שזה ממשלת ישראל בזרוע השנייה שלה, בטחון פנים.
<מתתיהו רביבי: זה מה שאותי מעניין.
<מתתיהו רביבי: הייתי רוצה לקבל נתונים על זה.
<יפעת כהן אזולאי: אני חושבת שבתשובה של השאילתה יש מענה ל - - - אני רוצה רק לוודא, כי את השאילתה של אדוני לא קיבלתי, אני לא יודעת גם מה התשובה, יש לי נתונים כאן, אני מקווה שהם עברו לידי הוועדה, אבל מה שלי יש - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: לא, השאילתה היא שאילתה אישית כחבר כנסת, אז היא מגיעה רק אליי, היא לא מגיעה לוועדה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: רק כדי לדייק את העניין.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אעביר חומר, אבל לא ראיתי הרבה חומר בתוך, אם יש לך משהו לתת לנו.
<יפעת כהן אזולאי: מה שאני יכולה לומר זה שמשטרת ישראל מטפלת בכל שנה בממוצע ב-65 תיקי תאונות עבודה קטלניות, מהן עולה חשד לביצוע עבירה פלילית.
<יפעת כהן אזולאי: שוב, משטרת ישראל נכנסת לתמונה כאשר יש חשד לעבירה פלילית.
<מתתיהו רביבי: וחוץ מקטלניות?
<יפעת כהן אזולאי: בנוסף נחקרים על ידי המשטרה בכל שנה כ-900 אירועי תאונות עבודה, בהן הנסיבות אינן בהכרח מצביעות על עבירה פלילית, מתוכן כ-220 בענף הבנייה.
<מתתיהו רביבי: אני יכול לשאול עוד שאלה?
עבד אל חכים חאג' יחיא: רק שתסיים את הנתונים, כי אנחנו נתפזר ולא נצא מזה בכלום.
<יפעת כהן אזולאי: מניתוח שעשו אצלנו אז באמת מרבית התיקים אינם מבשילים לכדי כתב אישום, מחוסר ראיות מספיקות, אבל כן מתבצעות חקירות וכן יש שיתופי פעולה ויש עכשיו רצון והוגש גם מתווה לשר להקים יחידה שתטפל בכל הנושא הזה של תאונות עבודה.
<יפעת כהן אזולאי: אנחנו רואים בזה חשיבות עליונה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לי שאלה, סליחה שאני קוטע אותך.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הבעיה של חוסר ראיות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתם לא חושבים שיש אנשים שדואגים שיהיו פחות ראיות או שיטשטשו את הראיות?
עבד אל חכים חאג' יחיא: מישהו נמצא שם באתר, השאלה כמה זמן ההגעה שלכם, איך אתם סוגרים, איך המפקחים עושים את זה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אם עכשיו, היום, יש תאונה, לפני שעה בערך, פה בירושלים, יש פצוע בינוני שנפל מגובה 4 מטרים, יכול להיות שאתם מדווחים, השאלה מתי אתם מגיעים, מתי המפקחים מגיעים, כי לפעמים עד שמגיעים אני בטוח, כי אני ואיל מבקרים באתרי בנייה, אני אתייחס לזה עוד מעט, ואנחנו למדים שמנהלי עבודה יודעים בדיוק את החוק, יודעים מה צריך להיות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה שהם לא מבצעים זה כבר משהו אחר, אבל מי שנמצא באתר יודע מה צריך להיות במקום התאונה, תוך שעה-שעתיים הוא יכול לטשטש את כל הראיות ואז אנחנו מגיעים למצב שאחרי החקירה אנחנו לא רואים ראיות ותמיד הניתוח מצליח והחולה מת.
<ראובן בן שמעון: אתה גם לפעמים מוצא קסדה ורתמה ליד הגופה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן העניין של הראיות, רציתי גם התייחסות, אפילו בהמשך, לעניין של פרקי זמן עד שמגיעים למקום, גם מבחינת הפקחים שלכם וגם מבחינת המשטרה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: במקרה של תאונת דרכים אתם מגיעים מהר, במקרה של רצח חס וחלילה מגיעים מהר ואז בודקים את השטח בזמן אמת.
עבד אל חכים חאג' יחיא: השאלה אם זה קורה, או שזו הסיבה, לדעתך, שיש לנו פחות כתבי אישום.
עבד אל חכים חאג' יחיא: רציתי שתתייחסי גם לזה.
<יפעת כהן אזולאי: שוב, לעניין כתבי אישום, אני חייבת לעשות את ההבחנה הזו.
<יפעת כהן אזולאי: צריך להבחין בין חקירות לבין כתבי אישום.
<יפעת כהן אזולאי: לעניין חקירות, אני יכולה להתייחס, כי אני מייצגת את חטיבת החקירות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: החקירה צריכה להסתמך על ממצאים גם מהשטח?
<יפעת כהן אזולאי: ברור, אבל בסופו של יום מי שמגיש את כתב האישום ומחליט לגבי דינו של התיק זה הרשות התובעת, לא הרשות החוקרת.
<יפעת כהן אזולאי: חשוב לשים את זה על השולחן.
<יפעת כהן אזולאי: אז לגבי כמות כתבי האישום, כמות התיקים שמבשילים לכדי כתב אישום, אני חושבת שמן הראוי שנציג של פרקליטות או יחידת התביעות ייתנו את המידע הזה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו נזמן אותו לישיבה הבאה.
<יפעת כהן אזולאי: לגבי החקירות, אני יכולה לומר שאני לא יודעת אם יש איזה שהוא סד זמנים או משהו שהוא מוגדר.
<יפעת כהן אזולאי: יש נוהל עבודה מסודר עם הפקחים, אבל אין איזה שהוא סד זמנים, הכול תלוי נסיבות התיק ותלוי האירוע ותלוי הדיווח ומתי קיבלנו אותו.
<יפעת כהן אזולאי: שוב, אם הייתי יודעת שאנחנו נידרש כאן להביא נתונים נוספים אז אנחנו - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: לישיבה הבאה אני רוצה גם לדעת כמה חוקרים עוסקים בחקירות של תאונות עבודה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אם יש לנו 50,000 לפי הדיווח, גם שלך עכשיו וגם של השר - - -
<מתתיהו רביבי: ומה ההכשרה שלהם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: דיברתי על זה וזה גם העניין של השאילתה.
<יפעת כהן אזולאי: יש חוקרים שהוכשרו בתחנות הטריטוריאליות, בנוסף למה ש - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אגיד לך למה אני שואל את השאלה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יש את הצעיר מג'די סאלם, שזה היה אחד האסונות שמזעזעים משפחה במצב מיוחד.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הבן סיים לימודי רפואה, קפץ לארץ, הביתה, למשפחה שלו, יש לו תקופה קצרה עד הטקס לקבל את התעודה שלו, ביום הראשון שהלך לעבודת בניין, זה היה במאי בשנה שעברה, הוא נפל ונהרג.
עבד אל חכים חאג' יחיא: פנינו למשטרה וקיבלנו נתונים, החקירה בנושא הזה יותר משנה ועוד לא הסתיימה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני רוצה גם את הימשכות הזמן בחקירה, זה גם יכול לפגוע, אחת, ושתיים, העניין הציבורי בנושאים האלה, זה מאוד חשוב, כי אם יש תאונות העניין הציבורי זה חלק מהלחץ כדי למנוע אותן ואני רוצה גם שהחלק הזה יהיה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אז גם לזה אני רוצה שתכינו לנו תשובה לישיבה הבאה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: עורך דין אסל, תגדיר בדיוק במה אתה עוסק.
<ישראל אסל: אני מדבר בדיוק על הנקודה - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: לא, במה אתה עוסק.
<ישראל אסל: אני עורך דין שמייצג נפגעי גוף בתאונות עבודה ואני רואה ממש בתיקים, בלייב, איך המשטרה ומשרד העבודה לא מצליחים לקחת תיק ולהרים אותו לכתב אישום.
<ישראל אסל: תיקים של נפילות מפיגומים, שהייתה רשלנות מקוממת, תיקים של נפילות מגובה, תיקים של נפילות מעגורני צריח, למשטרה אין את היכולת, כשהיא מגיעה לאתר הבנייה מגיעים שוטרים שאין להם את היכולת, אין להם את ההכשרה לקחת את הראיות מהשטח ולתרגם אותן אחר כך לחקירות ולהכין בסיס שהוא בסיס טוב, שיש בשר, שיש חומר - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: על זה אנחנו נקבל תשובות מהמשטרה בישיבה הבאה.
<ישראל אסל: - - - שיש חומר לפרקליטות.
<ישראל אסל: צריך להבחין בין כמה דברים.
<ישראל אסל: כשקורית תאונת עבודה יש תיקים של מוות, וכאן מי שמטפל בתיקים זאת הפרקליטות, שהיא בודקת האם יש פה גרימת מוות ברשלנות, זה תיק פלילי, בדרך כלל הם לא מצליחים לקחת את התיק ולהרים אותו לכדי כתב אישום, ומצד שני יש דבר שהוא מוזנח, במסגרת בדיקה של התיק מתגלות המון המון עבירות בטיחות, אלה עבירות של אחריות קפידה לפי פקודת הבטיחות בעבודה.
<ישראל אסל: כלומר מספיק להוכיח שלא היה פיגום תקין או מספיק להוכיח שלא היה מעקה כדי לקחת ולהגיש כתב אישום, שזאת המחלקה המשפטית של משרד העבודה.
<ישראל אסל: זה מה שהם צריכים לעשות, לא הפרקליטות.
<ישראל אסל: הם צריכים לקחת ולהגיש כתב אישום על הפרה של פקודת הבטיחות בעבודה.
<ישראל אסל: התיקים האלה, הם גם לא קיימים.
<ישראל אסל: אז יוצא מצב שאין לנו כתבי אישום, לא על גרם מוות ברשלנות ואין כתבי אישום על הפרת פקודת הבטיחות בעבודה, מקבלים אפס.
עבדאללה אבו מערוף: על הנושא הזה של החקירות אנחנו גם נתמקד יותר, אבל אני אעלה עוד נושא אחד לפני שנגיע להמשך, וזה העניין של האכיפה גם מהצד של הפקחים.
עבדאללה אבו מערוף: בשבוע הבא חטיבות הביניים והתיכונים יוצאים לחופשת הקיץ ויש כאלה שרוצים גם להתפרנס ואנחנו רוצים שהם יתפרנסו, אבל אנחנו יודעים שאסור להם לעבוד בעבודות בניין ובמיוחד כשהם לא יכולים להיות מוכשרים לעבודה שם והם עלולים להיפגע.
עבדאללה אבו מערוף: השאלה מה אתם עושים בנושא הזה, מתי, איך אוכפים, מה עושים?
עבדאללה אבו מערוף: גם המשטרה.
עבדאללה אבו מערוף: האם מגיעים, מבקרים, אפילו באקראי, באתרי בנייה, האם אתם מפרסמים, מעלים את הנושא הזה לסדר היום שאנשים יידעו שילדים בגיל התיכון, מתחת לגיל, אסור להם לעבוד בעבודות בניין?
עבדאללה אבו מערוף: אני רוצה לדעת גם מה אתם מתכוונים לעשות כי השבוע הם אפילו יכולים לצאת לעבודה.
<קריאה: ממחר, מחרתיים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כן, מחר זה 20 לחודש ומחר זה יום חופש.
<מתתיהו רביבי: כן, ברור שהסטטוס הרשמי מוכר, אין צורך לחזור עליו, וגם ברור ש - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: לא, אני מבקש, הפעולות שאתם - - -
<מתתיהו רביבי: בדיוק, הפרואקטיביות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כי למרות החוק אנחנו יודעים שהם עובדים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני בעצמי עבדתי, אחרי שסיימתי כיתה ז' התחלתי לעבוד בבניין בכל החופשים עד שסיימתי את הלימודים שלי.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני עובד בניין שאני מכיר, עשיתי את העבודות, הכול, הכנתי טיט, הכנתי בטונים, בניתי, אני מכיר את העבודה המקצועית, אני עשיתי אותה בעצמי ואני אומר לך, אחרי כיתה ז' התחלתי לעבוד.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מה עושים?
<מתתיהו רביבי: ככל שאני יודע, בכנות, אני לא יודע אם נעשתה פעולה.
<מתתיהו רביבי: רן, אתה מכיר את הנושא?
<ראובן בן שמעון: עכשיו היה על זה דיון בוועדה לזכויות הילד, בדיוק על הסיפור הזה.
רן כהן: אני אתן לך תשובה מהצד של מינהל הבטיחות, אבל התשובה שאתה צריך לקבל היא תשובה הרבה יותר רחבה ממינהל הסדרה ואכיפה.
רן כהן: אני רן כהן, מנהל תחום בכיר בטיחות ממינהל הבטיחות, משרד העבודה.
רן כהן: לגבי בנייה, יש איסור על עבודה בגובה של מישהו מתחת לגיל 18.
רן כהן: מן הסתם בנייה ועבודה בגובה זה הולך יד ביד.
רן כהן: באשר להעסקת בני נוער, זה בדיוק דיון שעכשיו יצאנו ממנו, הוועדה לזכויות הילד, לפני 20 דקות.
עבדאללה אבו מערוף: הוא עדיין נמשך.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מברך את חבר הכנסת עבדאללה אבו מערוף.
רן כהן: הנושא של תקנות עבודת נוער ותכנית אכיפה ספציפית לגבי עבודת נוער נמצא בידיים של רגולטור מקביל לנו, בתוך המשרד אמנם, אבל מקביל, שזה מינהל הסדרה ואכיפה.
רן כהן: המפקחים שלנו, כשהם נכנסים לאתרי בנייה הם לא אוכפים את הנושא של עבודת נוער, אלא אם הם רואים מישהו שנראה צעיר ואז הם באמת מבקשים תעודת זהות, אבל ברמת העיקרון אנחנו משאירים את זה למינהל הסדרה ואכיפה, מאחר שלנו יש המון נושאים בתוך האתר ואנחנו נדרשים - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתם יכולים לשאול את מנהל העבודה אם יש לו פועלים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כאקט ראשון, מגיע לשטח, כמה פועלים מתחת לגיל יש לך.
עבד אל חכים חאג' יחיא: את השאלה הזאת אתם יכולים - - -
רן כהן: גם כאקט שני ושלישי אני יכול לשאול אותו, אני לא בטוח שנקבל תשובה אמיתית, אלא אם אני אבקש מהם לעמוד בשורה ולהראות לי תעודות זהות.
רן כהן: זה פחות, אני חושב, יעשה את השינוי בעניין הזה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל אתה מסכים איתי שאם הם עובדים בבניין ועובדים בגובה הם הראשונים שהם בסכנה.
רן כהן: אני מסכים עם זה לגמרי, אני רק אומר שהדרך לפתרון של זה היא לאו דווקא דרך הנושא של המפקחים שלנו, מאחר שזה אומר שהם באמת יוסטו מפעילויות אחרות, בטח לאור העובדה שיש מינהל מקביל שתקנות עבודת נוער נמצא אצלו ויש לו תכנית מסודרת וערוצי הפצה לאוכלוסייה הזאת.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתם יכולים להעלות את החשיבות של הנושא הזה, במיוחד בבניין, שישימו דגש?
רן כהן: אנחנו בכל שנה מוציאים, האמת שאנחנו מתלבשים על פרסום של הסדרה ואכיפה, שהם כל שנה מוציאים פרסום לתקופת הקיץ, אנחנו מתלבשים עליו עם העניין של הבטיחות, כשיש ארגונים מהחברה האזרחית, כמו ארגון מען, שמבקשים שיתופי פעולה, בעניין של עבודות נוער הם לא ביקשו, אבל כשיש מהמגזר השלישי פניות אנחנו גם עוזרים ונותנים מה שאנחנו יכולים לתת כדי שהם גם יוכלו לגעת באותם עובדים שאנחנו פחות מצליחים לגעת בהם בשוטף.
רן כהן: אני רק אוסיף שלפי הנתונים של ביטוח לאומי, אמרתי את זה גם בוועדה ומראש אני אומר שאני יוצא מנקודת הנחה שיש פה כנראה גם איזה שהוא אלמנט לא מבוטל של תת דיווח כנראה, אנחנו עושים דוח משותף עם ביטוח, הנושא של בני נוער לא נכנס לדוח המשותף, אבל יש לנו את הנתונים, מתחת לגיל 17 ב-2016 יש דיווחים מביטוח לאומי על 136 בני נוער שנפצעו בעבודה.
רן כהן: אין לי פילוח לגבי אם זה בנייה או חקלאות, כי גם בחקלאות יש בעיה רצינית עם העבודה של בני נוער, גם שם יש עבודה בגובה והרבה מאוד ילדים שנכנסים בחופשים ונכנסים לענף החקלאות בתקופת הקיץ.
רן כהן: זה לגבי הנתונים שיש לנו.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הפרסום שלכם, היות שאנחנו יודעים שרוב אלה, הצעירים או מתחת לגיל שבאים לעבוד בבניין, הם יותר מהחברה הערבית, זו עובדה, אנחנו לא מדברים, לא על אפליה ועל כלום, אבל זו עובדה, האם אתם הולכים לפרסם משהו בשפה הערבית במקומות שאנשים יוכלו לראות אותם?
עבד אל חכים חאג' יחיא: את העניין של האיסור ואת החשיבות שלא יהיו שם?
רן כהן: קודם כל לגבי הפרסום עצמו, אמור לצאת פרסום רשמי, או השבוע או בשבוע הבא לכל המאוחר, ששם השנה עשינו פילוח, בוא נשים רגע שנייה בצד את הנוער, אבל פילוח ספציפי לגבי עובדי שטחים לעומת השאר, זו הייתה עבודה עם הרבה מאוד מסדי נתונים שלקחנו מביטוח לאומי והלמ"ס כדי באמת להאיר פה - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא מדבר על השטחים, אני מדבר על ערבים אזרחי מדינת ישראל.
רן כהן: ערבים, אזרחי מדינת ישראל, אין לנו נתונים.
רן כהן: למיטב ידיעתי - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: עוד פעם, אני מדבר עכשיו על הפרסום, על האיסור, שאנשים יידעו, שאח שלי, שהוא קבלן, שלא ייקח את הבן שלו שהוא מתחת לגיל שיעבוד אצלו.
עבד אל חכים חאג' יחיא: בסדר?
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה רוצה יותר ברור מזה?
רן כהן: אני אתן לך שתי תשובות.
רן כהן: תשובה אחת, אנחנו מתלבשים בלאו הכי על הפרסום השנתי של הסדרה ואכיפה והתשובה השנייה היא שאין לנו שום בעיה להעלות גם לאתר האינטרנט שלנו חידוד, כמו שעשינו עם העגורנאים בתקופת החורף, חידוד לקבלנים, שבכל הקשור להעסקת בני נוער בעבודות לגובה ובכלל באתרי בנייה, גם תקנות עבודת נוער וגם העניין של האיסור להעסיק - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מדבר על השפה הערבית, לפרסם גם באתרים בשפה הערבית.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מחדד את הנקודה הזו, אני רוצה שתבדוק את זה ותחזיר לנו תשובה מהר, לא לחכות לישיבה הבאה, כי הישיבה הבאה יכולה להיות אחרי שלא יודע כמה אנשים ייפגעו.
<אמנון שינדלר: אפשר רק?
<אמנון שינדלר: שלום, שינדלר אמנון, אני יושב ראש מנהלי עבודה ארצי.
<אמנון שינדלר: אני רציתי רק לענות לרן, שבכלל כל אדם, או תלמיד, לא יכול להיכנס היום לאתר בנייה כי אין לו אישור עבודות בגובה.
<אמנון שינדלר: אף אחד לא יכול להיכנס, כך שזה לא רלוונטי אם מותר לו או לא מותר לו, אסור - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה מדבר תיאורטית.
<אמנון שינדלר: מה זה תיאורטית?
<אמנון שינדלר: אם מנהל עבודה מכניס - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אגיד לך למה אתה מדבר תיאורטית.
עבד אל חכים חאג' יחיא: איל ואני ביקרנו רק בשלושה השבועות האחרונים, בכמה אתרים, איל?
איל בן ראובן: חמישה או שישה אתרים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: חמישה אתרים ביחד.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו ראינו שמנהל העבודה לא בודק, לא שואל, לא מראה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מדבר - - -
<אמנון שינדלר: זה חמור מאוד.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה חמור, לכן אני אומר שאני יודע שמנהל עבודה לא בודק.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו נגיע לזה יותר מאוחר אולי בישיבות שלנו, אבל אני מדבר - - - אתה יודע מה הבעיה שלנו פה?
עבד אל חכים חאג' יחיא: שלא חסרים הרבה חוקים, מה שצריך זה תיקונים קלים או כמה חוקים שצריכים לתקן, אבל הבעיה שלנו שאנחנו לא רואים שמיישמים את החוקים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לא מיישמים את החוקים ולא מיישמים את התקנות, לכן כשאתה בא ואומר לי - - - תשמע, אתה יודע מה?
עבד אל חכים חאג' יחיא: אלה שנהרגים בתאונות דרכים, רובם לא צייתו לחוק, רובם ככולם, לא?
<מתתיהו רביבי: כנראה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כנראה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אז אם כולם, גם הנהג הזה וגם הנהג שבא ממול, היו נוהגים לפי החוק הסבירות היא שלא תהיה תאונת דרכים.
<אמנון שינדלר: ברור, אבל בגלל זה אני אומר - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: כולם מכירים את החוקים, השאלה כמה מיישמים.
<אמנון שינדלר: בגלל זה אני אומר שגם מנהל עבודה צריך את העזרה כדי - - - אי אפשר להלביש את הכול על מנהל עבודה, יכול להיות שקבלן משנה הביא לשם את אותו עובד ואפילו לא הספיק לבדוק.
<אמנון שינדלר: על פי החוק הוא חייב לבדוק.
עבד אל חכים חאג' יחיא: בסדר, זו השאלה.
<אמנון שינדלר: אם הוא הכניס את הילדים האלה לעבודה זה חמור.
עבד אל חכים חאג' יחיא: בוא ניתן לראובן, כי אין לנו הרבה זמן.
<ראובן בן שמעון: אני הגעתי לפה מהישיבה של הוועדה לזכויות הילד, היו שם גם נציגים של מינהל הבטיחות והעליתי כמה נתונים מדאיגים.