GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ענת מימון: כרגע, בגלל שעשו מונח סל שכולל בתוכו את כל הסוגים שהגדירו – גם סוגים חדשים – אז אנחנו קוראים "שירות אזרחי", שכולל בתוכו גם את השירות הלאומי.
ענת ברקו: כל הסוגים שהגדירו לא נכללים תחת הקטגוריה של "שירות לאומי"?
<ענת מימון: זה כולל גם שירות לאומי אזרחי, שירות לאומי וכן הלאה.
אלי אלאלוף: זה לא נעשה במקרה.
ענת ברקו: כן, וזה מאוד מטריד.
אלי אלאלוף: זה לא מטריד.
אלי אלאלוף: ההיפך, זה כולל את הכול מכול כול, כולל את כל אזרחי המדינה.
ענת ברקו: אבל למה לא לקרוא לזה "שירות לאומי אזרחי" לכל אזרחי המדינה?
אלי אלאלוף: כי זה היה הסיכום עם השר.
<ענת מימון: סעיף 2 להצעת החוק מתקן את סעיף 4, שעוסק בהרכב הקרן.
<ענת מימון: כמו שסוכם בדיון הקודם, הקרן היא עם 12 חברים, כי יש עכשיו גם נציג של השר הממונה על השירות האזרחי.
<ענת מימון: בנוסף, בפסקה (1) שמדברת על חמישה נציגי ציבור, הוועדה ביקשה שיצוין שמתוך חמשת הנציגים יהיה לפחות נציג אחד שעוסק בתחום חיילי המילואים, אז את זה ציינו במפורש ואתם יכולים לראות את זה בסעיף (2) בתיקון.
<ענת מימון: סעיף 3 הוא הסעיף שמדבר על תשלום למוסד להכשרה מקצועית, שמוסיפים דמי קיום גם למי שלומד במוסד להכשרה מקצועית, כמו שהיה לגבי מכינות.
<ענת מימון: בסעיף 7, שמדבר גם על תקציב הקרן, הוספנו את הנושא של סיוע לחיילים בודדים בתשלום שכר דירה.
<ענת מימון: זה ייקבע בתקציב נפרד, שיינתן לצורך העניין הזה.
<ענת מימון: אקריא את השינויים שנעשו: "(א1) נוסף על האמור בסעיף קטן (א), הקרן תעניק סיוע בשכר דירה לחיילים משוחררים בודדים; תנאי הזכאות הנדרשים לצורך קבלת הסיוע לפי סעיף קטן זה וכללים לעניין גובה הסכום שישולם והתקופה לתשלום, ייקבעו בנהלים בידי הנהלת הקרן, בהסכמת נציגי משרד האוצר והביטחון; נהלים כאמור יפורסמו באתר האינטרנט של הקרן.
<ענת מימון: " אני מזכירה שבהצעת החוק הממשלתית דובר על תיקון תקנון והוועדה ביקשה, כדי שזה לא יסרבל את ההליך לקביעת הנהלים וכדי שאפשר יהיה לשלם בהקדם לחיילים, להוריד את זה לרמה של הוראות של הקרן.
<ענת מימון: אבל נציגי הממשלה ביקשו שתהיה הסכמה של משרד האוצר ומשרד הביטחון, כמו שנדרשת הסכמתם לתיקון התקנון, ולכן כרגע הוחלט שזה ייקבע בידי הנהלת הקרן, אבל נציגי האוצר ונציג משרד הביטחון בקרן, תידרש ההסכמה המפורשת שלהם לנהלים האלה.
<ענת מימון: זה מופיע בסיפא של סעיף קטן (א1).
<ענת מימון: פסקה (3) מדברת על התקציב.
<ענת מימון: כרגע הקרן מתוקצבת בסכום של 80 מיליון שקלים לתקציב השוטף שלה, ובנוסף אנחנו מוסיפים את פסקה (2) שמדברת על: "תקציב תוספתי למימון סיוע בשכר דירה לחיילים בודדים כאמור בסעיף קטן (א1)"; כלומר, מדובר על תקציב נוסף שנכנס לבסיס התקציב והוא נוסף על ה-80 מיליון, וזה יינתן כל שנה לצורך התשלום של הסיוע בשכר הדירה.
אלי אלאלוף: וההתחשבנות תהיה במסגרת ה-12 מיליון בלבד.
<ענת מימון: החלטת הממשלה, כן.
אלי אלאלוף: וההתחשבנות על הוצאות שכר הדירה תיעשה בסכום של 12 המיליון בלבד.
<ליאור בראון: נכון.
<ליאור בראון: יתר הסכום, 80 המיליון, הוא לטובת המטרות שנקובות בחוק.
<ליאור בראון: אנחנו מדברים על תקציב תוספתי, שהוא לטובת המטרה החדשה שנוספה, של סיוע בשכר הדירה.
אלי אלאלוף: זה לא אומר שאם יש יתרה ב-80 אפשר יהיה להשתמש בזה לשכר דירה.
<ליאור בראון: 80 המיליון נקוב למטרות מוגדרות בחוק, אפשר להשתמש בו רק למטרות הללו.
<ליאור בראון: מעבר לכך יש את התקציב שאנחנו מעמידים עכשיו.
אלי אלאלוף: זאת אומרת, האפשרות המקסימלית לשכר דירה זה 12 מיליון השקל, גם לא יתרות שהיו בשנים קודמות.
אלי אלאלוף: אי אפשר להגדיל את הסכום.
<ליאור בראון: כפי שהתייחסתם בהמשך, מעבירים עודפים של סיוע, ככל שנוצרים.
אלי אלאלוף: אם יש שנה שיש יותר חיילים שזקוקים לשכר דירה בסכום של יותר מאשר 12 מיליון, האם אפשר לנצל את הסכומים של שנה קודמת למטרה זו של שכר הדירה?
<ליאור בראון: ככל שנוצר עודף, הוא מועבר לשנה העוקבת.
<ליאור בראון: כמובן שהוא יכול להיות מנוצל גם לטובת- - -
אלי אלאלוף: עודף שהוא לא מ-12 המיליון - אני מדייק.
<ליאור בראון: להבנתי לא.
<ליאור בראון: החוק מגדיר מפורשות שאותם 80 מיליון של הקרן לסיוע נוסף הם רק לטובת מטרות מוגדרות, אז להבנתי אפשר לנצל את זה רק לטובת המטרות שבחוק, שזה דברים שהם תומכי הון אנושי - השכלה.
אלי אלאלוף: ואין שום אופציה לפנות ולקבל אישור מיוחד לזה?
<ליאור בראון: החוק מגדיר את זה חד וחלק.
<ליאור בראון: החוק מגדיר שהקרן לסיוע נוסף, אפשר לממש אותה רק לטובת המטרות שמוגדרות בחוק, והכוונה היא לייצר כסף מוגן למטרות של תמיכה בהון אנושי.
אלי אלאלוף: אבל אם יש יותר חיילים שזקוקים לשכר דירה ו-12 המיליון נוצלו באופן מלא, יגידו לחיילים: אין?
<ליאור בראון: זה הרציונל של הנהלים, כלומר כן לייצר - - -
אלי אלאלוף: אז למה בביטוח הלאומי, כשיש יותר נזקקים יש תקציב אוטומטי?
<דרור גרנית: ברשותך, אדוני היושב-ראש, אפשר?
<דרור גרנית: ככלל, התפיסה שלנו אומרת שתקציב לא נקבע בחוק פרטני עם סכום מסוים, ואחת הסיבות לזה היא שמדי שנה, כשבונים את התקציב, מסתכלים על הצרכים באותה מטריה וקובעים סכום שמתייחס להיקף הצרכים באותה מטריה.
<דרור גרנית: פה עשתה הכנסת צעד שהוא חריג יחסית בנוף החקיקה וקבעה סכום ספציפי למטרות המסוימות, ומאותו רגע הסכום קבוע – 80 מיליון – למטרות שלהן הוא הוגדר.
<דרור גרנית: לכן אי אפשר להזיז אותו.
אלי אלאלוף: אתם לא רואים את הנולד, כנראה.
אלי אלאלוף: יותר ויותר חיילים יהיו בודדים ויהיו זכאים ועם צרכים של השתתפות בשכר דירה.
אלי אלאלוף: כל עוד לא עוברים את התקציב הכולל, למה שלא ייתנו להם תשובה?
אלי אלאלוף: למה להשאיר אותם באוויר?
אלי אלאלוף: זה מה שאני אומר – לא תוספת תקציבית, אלא גמישות תקציבית בשני הסעיפים.
<ליאור בראון: אבל זו גריעה מהקרן לסיוע נוסף, שכאמור התקציב שלה מעוגן בחוק לשורת ייעודים ספציפיים.
אלי אלאלוף: זה עודף.
<ליאור בראון: בחוק מוגדר מפורשות שהעודף מועבר לקרן לסיוע נוסף.
<ליאור בראון: כלומר, זה לא לשיקול דעתנו.
<ליאור בראון: החוק הזה כובל את שיקול דעתנו.
<חמדה מארק: אפשר להוסיף הערה.
אלי אלאלוף: למה שלא נשנה את זה?
אלי אלאלוף: הנושא של שכר דירה לא אושר במקרה בממשלה, הוא אושר בגל הדחיפות, החשיבות שלו והמצב שהולך ונעשה יותר חמור.
אלי אלאלוף: צעירים יגמרו פה שירות צבאי ויהיו ללא שכר דירה.
<ליאור בראון: השאלה היא אם רוצים לגרוע מכסף שגם הוא, כמובן - - -
אלי אלאלוף: לא לגרוע, אמרנו רק מהעודפים.
אלי אלאלוף: אני לא פוגע בשירות הרגיל.
<ליאור בראון: הסיבה שהקרן לסיוע נוסף מוגדרת בחקיקה והמטרות שלה מוגדרות בחקיקה זה בדיוק כדי לייצר את אותו כסף מוגן שמיועד לתמיכה בהון אנושי – לצרכים של השכלה, הכשרה קדם-אקדמית, תעודת גמר תיכון וכו'.
אלי אלאלוף: אנחנו רואים שבכל שנה, למרות כל המאמצים, רואים שיש פה יתרות של סכומים לא קטנים.
אלי אלאלוף: אנחנו אומרים שהיתרות האלה ישמשו בשנה לאחר מכן לאחד הסעיפים שהתווסף עכשיו בהחלטת ממשלה, בגלל שהממשלה ראתה כמה הוא חשוב ואקוטי בשלב זה, וזה ילך ויגדל.
אלי אלאלוף: יש לי המלצה: היות שאת לא יכולה לקבל החלטה, אני ממליץ שתעשו התייעצות במשרד ותחזרו לדיון הבא עם תשובה בעניין זה.
אלי אלאלוף: אנחנו היינו רוצים לנצל את היתרות של התקציב הכללי, לפי הצורך, גם לשכר דירה.
<ליאור בראון: התקציב של סיוע נוסף.
<ליאור בראון: כלומר, לשנות את העברת העודפים לסיוע נוסף, שיועבר לבודדים.
אלי אלאלוף: גם לזה, לא רק.
<ליאור בראון: אני רוצה לדייק שהעודפים, חלק גדול מהם כבר לא יהיה בגלל הפיקדונות, שעכשיו אנחנו משנים בחוק.
אלי אלאלוף: למרות זאת, אני מבקש לגבי שכר דירה, שתהיה גמישות.
אלי אלאלוף: אין פה גמישות לגבי שכר דירה וזה אחד הדברים הכי אקוטיים לצעירים.
איציק שמולי: אני גם חייב להגיד, אדוני היושב-ראש, שאמנם אנחנו, כיוזמים של הצעת החוק הפרטית של שכר הדירה, נשענו על ההנחה של 12 מיליון.
איציק שמולי: אבל אין ספק שכאשר לוקחים את כל אסופת החוקים ומאחדים אותם יחד, יש הרבה היגיון בהצעתך לאפשר גמישות לגורמים המתאימים להעביר את היתרות מכאן לכאן.
איציק שמולי: קל וחומר כשמדובר על הצורך הכי דחוף של החיילים המשוחררים הבודדים, וזה הסיוע בשכר דירה.
<דרור גרנית: אני שב ומסביר: בדיני תקציב רגילים, יש את חוק יסודות התקציב ובתוכו גם יש את מנגנוני הגמישות – אפשר להעביר דברים מתוכנית לתוכנית, בין הסעיפים וכדומה.
<דרור גרנית: פה הכנסת יצרה מנגנון אחר, שונה, לא דומה לדיני התקציב הרגילים.
<דרור גרנית: פה יש סכום אחד קבוע, מיועד למטרות הספציפיות, לא זז.
<ענת מימון: יש עוד דוגמאות כאלה, אגב.
<דרור גרנית: נכון, לא רבות.
<דרור גרנית: היועצת המשפטית צודקת, זה מודל יחסית נדיר.
<דרור גרנית: הוא החריג, ויש לו יתרונות מסוימים ויש לו חסרונות מסוימים, אחד החסרונות שלו זה חוסר הגמישות שלו.
אלי אלאלוף: אתה מצפה שבממשלה ידונו לפרטי פרטים בכל המורכבות של חוק כזה?
אלי אלאלוף: אני לא מאמין שבממשלה קיבלו את כל התמונה, ולכן זה בא לוועדה והוועדה יכולה להבהיר גם לממשלה, אם יש צורך.
אלי אלאלוף: אם אין גמישות במערכת – אז אנחנו מבקשים שתהיה גמישות.
<דרור גרנית: בוודאי.
אלי אלאלוף: מי שרואה היום את המצב של עלות שכר הדירה ומספר החיילים שזקוקים לעזרה בשכר דירה, אין שום סיבה שלא ניתן להם את הגמישות הנדרשת.
יוליה מלינובסקי: סליחה, כתבנו בחוק שהסכום לסיוע בשכר דירה יהיה לא פחות מ-12 מיליון שקל.
יוליה מלינובסקי: זה מה שאושר, וזו גם החלטת הממשלה.
יוליה מלינובסקי: זאת אומרת, יותר - אפשר.
עודד פורר: בהתייחס ל-80 מיליון, נציג משרד המשפטים טוען ש-80 מיליון עוגנו בחקיקה ולכן זה קשיח.
עודד פורר: מאחר שאנחנו עוסקים במלאכת החקיקה, אנחנו יכולים להגמיש את הקשיחות ולקבוע שכאשר יישארו עודפים מה-80 מיליון ניתן יהיה להסיט אותם בהחלטה של הנהלת הקרן לסיוע בשכר דירה, כדי לא לשפוך את הכסף סתם.
יוליה מלינובסקי: אמרנו לא פחות -12, מיליון; יותר - מותר.
יוליה מלינובסקי: זה היה הניסוח של החוק.
<ענת מימון: אני רוצה לעשות סדר.
<ענת מימון: התקציב של הקרן הוא 80 מיליון.
<ענת מימון: זה כבר קבוע בחוק היום, אנחנו לא נוגעים בהצעת החוק.
<ענת מימון: בנוסף, עכשיו בהצעת החוק מבקשים לקבוע תקציב נוסף לעניין סיוע בשכר דירה.
<ענת מימון: החלטת הממשלה קבעה שזה לא יעלה על 12 מיליון, ואת הסכום הזה לא כתבנו בחוק.
<ענת מימון: זאת אומרת, היום החוק קובע תקציב למימון סיוע בשכר דירה ולא נקבנו בסכום כי בממשלה התנגדו שננקוב בסכום מסוים לעניין התקציב הזה.
<רוני מר: בדיוק מהטעם הזה.
<ענת מימון: למרות שה-80 כן קבוע בחוק.
<רוני מר: אני מבקש להדגיש: המנגנון שקוצב סכום ספציפי לסעיף מסוים בחוק מסוים, להבדיל מאשר הסדרה כוללת בחוק התקציב השנתי מדי שנה, הוא מנגנון שבתפיסתנו המשפטית המקצועית הוא מנגנון לא טוב.
<רוני מר: הוא לא טוב מכל מיני סיבות, אחת הסיבות היא חוסר גמישות וסיבה נוספת היא אובדן ראייה כוללת.
<רוני מר: מה שקורה בדיני תקציב רגילים זה שבאה הממשלה ומסתכלת קדימה – וכשאני אומר "ממשלה" אני לא מתכוון רק לחברי הממשלה עצמם אלא אני מתכוון לממשלה בתור רשות המבצעת, על כל האורגנים הביורוקרטיים שלה – ובונים תקציב מדי שנה, או מדי שנתיים במקרה הנוכחי, ומסתכלים על סל כל הצרכים ומאזנים.
<רוני מר: אומרים: אוקיי, יש לנו קצת יותר חיילים בודדים – נקצה יותר כסף לפה; יש לנו פחות במקום אחר – ניקח כסף משם.
<רוני מר: ככה בונים תקציב, וכך בנויה הגמישות שם.
<רוני מר: גם בתוך שנת התקציב חוק יסודות התקציב מאפשר מנגנוני גמישות.
<רוני מר: המנגנון של קביעת סכום נקוב ספציפי ליעד המסוים הזה הוא מנגנון שצודקת היועצת המשפטית, קיים בעוד כמה סעיפים, בעוד כמה חוקים, אבל הוא מנגנון הרבה פחות מוצלח.
סתיו שפיר: אני רוצה לעצור אותך ולהציע משהו אחר.
סתיו שפיר: אני חושבת שהמנגנון של קביעת סכום ספציפי הוא לאו דווקא מנגנון נכון, לא בטוח שנסכים על הסיבות.
סתיו שפיר: להגדרתך, היום בסיוע בשכר במקומות אחרים – למשל, סיוע בשכר דירה למי שהיו במצב אחר זכאי דיור ציבורי - הממשלה לא באמת בודקת מה הסכום שצריך לתת מדי שנה כדי שהוא יאפשר לאנשים לשכור דירות בישראל.
סתיו שפיר: זה לא באמת צמוד לעלייה במחירי השכירות ועוד ועוד.
סתיו שפיר: יש פה עניין אחר.
סתיו שפיר: העניין של הסכום, יכול להיות שבתוך כמה שנים נגלה שהסכום הזה לא מספק והטענה שאתה מגן עליה, שהממשלה אולי תחשוב שהסכום גבוה מדי, שזה גם עניין שיכול להיות אפשרי.
סתיו שפיר: אני רוצה להציע משהו אחר גם לחבריי פה: למה לא לקבוע תנאי זכאות במקום לקבוע את הסכום?
סתיו שפיר: המדינה תהיה מחויבת לסייע בשכר דירה לחיילים בודדים, אבל לפי תנאים.
סתיו שפיר: ככה שאנחנו לא מגבילים את סכום הסיוע; אנחנו מייצרים תנאי מינימום, שכל חייל בודד שזכאי לסיוע בשכר דירה יקבל את הסיוע.
<ענת מימון: היום אנחנו מסמיכים את הקרן לקבוע את התנאים לזה.
סתיו שפיר: הקרן תקבע את התנאים לפי מה?
סתיו שפיר: היא תתייחס ל-12 המיליון כסכום מקסימלי?
עודד פורר: זו החלטת הממשלה.
אלי אלאלוף: כן, זה צמוד להחלטת הממשלה.
סתיו שפיר: כדי שלא תהיה תקרת מקסימום, עדיף שנקבע בתוך החקיקה את התנאים עצמם.
עודד פורר: אני חושב שמאחר שיש החלטת ממשלה, אדוני, נעביר את זה בהתאם להחלטת הממשלה, כדי לא לפרוץ את המסגרת.
עודד פורר: וככל שנידרש, נדע להגיש תיקון בהמשך, שגם תהיה החלטת ממשלה מתקנת, כדי שלא נעשה - - -
יוליה מלינובסקי: אנחנו לא יכולים לסטות מהחלטת הממשלה.
עודד פורר: לא נוכל לסטות מהחלטת הממשלה, ואם הממשלה הקציבה לעניין 12 מיליון שקלים - - - החלטת הממשלה מאוד ברורה.
סתיו שפיר: היא הקציבה לפי מה?
עודד פורר: היא הקציבה 1,000 שקלים בחודש לחייל למשך 12 חודשים, עד 1,000 חיילים בשנה.
עודד פורר: זו החלטת הממשלה, וכתוב גם בסעיף מפורש שהסכום לא יעלה על 12 מיליון שקלים.
עודד פורר: המצב הוא הרבה יותר מהקיים, הוא ב-12 מיליון שקלים יותר טוב מהמצב הקיים.
עודד פורר: אני מציע להעביר את זה, גם כדי לא לעכב, כדי שכבר יהיו חיילים שיתחילו לקבל את הסיוע הזה.
עודד פורר: במקביל - - -
איציק שמולי: הרגת אותנו עכשיו.
עודד פורר: אנחנו חיים באותו מקום, איציק.
עודד פורר: לכולנו יש את אותו אינטרס, יש פה שיתוף פעולה של כל הצדדים.
עודד פורר: במקביל נפעל יחד גם לשינוי החלטת הממשלה או להעברת החלטת ממשלה מתאימה, שתאפשר לקחת עודפים מה-80 מיליון ולהסיט אותם לפה.
אלי אלאלוף: למרות שידוע היום שיש יותר מ-1,000 חיילים.
<חמדה מארק: כפול.
<בת חן הורוביץ: 2,000 ויותר.
אלי אלאלוף: חברים, מותר גם ליושב-ראש לדבר בלי שיפריעו לו.
אלי אלאלוף: אני שוב חוזר: אם החלטת הממשלה היא כזאת, איך אתה בוחר את ה-1,000 מתוך ה-2,000?
עודד פורר: הקרן תצטרך לתת מבחנים לאותם חיילים.
איציק שמולי: אני חושב שאני יודע מה מקור הפער, אדוני היושב-ראש.
איציק שמולי: נורמטיבית, אתה כמובן צודק.
עודד פורר: אין בינינו מחלוקת.
איציק שמולי: אני מזכיר שבהצעת החוק הפרטית הביטוי שנקבע היה "עד 1,000 שקל"; בהחלטת הממשלה זה 1,000 שקל.
איציק שמולי: בהצעת החוק הפרטית קבענו "עד" בגלל מה שאתה אומר – שלא יהיו 1,000 שיקבלו ו-1,000 שייוותרו בחוץ, כי ברור שחייל בודד או חייל בודד מובהק זה - - -
יוליה מלינובסקי: יש גם שוני בין - - -
סתיו שפיר: ואז זה אומר שזה 500 שקל לחייל.
עודד פורר: זה יכול להגיע בסוף לסכומים מגוחכים לחייל.
עודד פורר: אני מעדיף שחייל יקבל סיוע כמו שצריך, ואני חושב שאנחנו יכולים לפעול.
עודד פורר: השנה במחציתה.
אלי אלאלוף: לא הייתם כולכם בהתחלה - - -
יוליה מלינובסקי: היו פקקים נוראים בכבישים.
אלי אלאלוף: אז אני חוזר: ראינו בדוח שקיבלנו, ושמונח בפניכם, את היתרות שהיו בשנים האחרונות.
אלי אלאלוף: יש יתרות בין 4 מיליון – שזה הכי נמוך – לכמעט 17 מיליון שקל, וזה אומר שיש יתרות שאפשר יהיה לחזק את הנושא של שכר הדירה, שמראש צפוי להיות בעייתי.
אלי אלאלוף: אני חושב שבמקום שכל שנה נבוא, אנחנו יכולים לכתוב שהיתרות של שנה קודמת יהיו בשימוש לטובת נושא שכר דירה.
עודד פורר: כתוספת ל-12 מיליון.
אלי אלאלוף: ודאי, זה מה שהצעתי.
אלי אלאלוף: היות שאנחנו בשלב חקיקה, כולל ה-12, אז מותר לנו לעשות את זה.
אלי אלאלוף: אני לא רואה בזה דבר מסובך.
יוליה מלינובסקי: אין שום סיבה, כי ממילא זה כסף של הקרן.
עודד פורר: אין פה תוספת תקציב, אין חריגה מהמסגרת.
אלי אלאלוף: אין פה תוספת תקציב, ויש פה פתרון לבעיה אמיתית, שמראש כבר - - -
עודד פורר: ולא יחזור כסף לאוצר סתם.
אלי אלאלוף: נציגת צה"ל אומרת שלצערנו אנחנו צודקים בדאגה לשכר הדירה של החיילים.
<ליאור בראון: קודם כול, להערכתי, המנגנון שאתם מציעים מייצר תמריץ שלילי לביצועים בקרן לסיוע נוסף.
<ליאור בראון: כלומר, זה יכול לייצר עיוות, שירצו לבצע פחות.
אלי אלאלוף: תסבירי לי.
<ליאור בראון: את ההוצאות אפשר להעביר לסיוע.
<ליאור בראון: אתה יכול לבצע פחות בסיוע נוסף, שזה קטע שניסיתם - - -
עודד פורר: אז בואו נלך על ה-15%; אתם הקצבתם 85%, אז 15% מתוך ה-80 מיליון שקל יוכלו ללכת לשם.
עודד פורר: נגביל את זה כך, כדי שלא יהיה תמרוץ שלילי.
עודד פורר: נתתם תמרוץ חיובי – לפחות 85%.
איציק שמולי: זה טיעון מעגלי שאין לו סוף.
עודד פורר: אז 15% הנותרים – אנחנו מדברים על 12 מיליון שקל נוספים; אם יישארו יתרות מהם, יוכלו להשתמש בהן לטובת החיילים.
<ליאור בראון: אני מתנצלת, אבל אני לא מבחינה בין כסף לכסף.
<ליאור בראון: הוחלט להעמיד לטובת הדבר הזה עד 12 מיליון.
<ליאור בראון: אם אתם צובעים את זה בעודפים או בכסף - - -
עודד פורר: תוספתי.
עודד פורר: עד 12 מיליון תוספתי.
סתיו שפיר: למה "עד"?
<ליאור בראון: כאמור, גם אם אתם רוצים להעביר יתרת עודפים, בסופו של דבר זה נכלל בחלק מהמקורות.
<ליאור בראון: הממשלה העמידה עד 12 מיליון שקלים - - -
יוליה מלינובסקי: הכנסת יכולה לשנות.
אלי אלאלוף: הממשלה הקציבה 12 מיליון שינוצלו באופן מלא.
אלי אלאלוף: אין "עד", זה ברור שינוצלו מלא.
אלי אלאלוף: הבעיה כמה חיילים, ובאיזו שיטה תשאירי אותם בחוץ.
אלי אלאלוף: בהגרלה?
אלי אלאלוף: נזמין לפה מפעל הפיס?
<ליאור בראון: זה בדיוק הנהלים של הקרן.
אלי אלאלוף: אז אנחנו אומרים: מותר לקרן להשתמש ביתרות של שנה קודמת.
<ענת מימון: שזה לא יגרע מה-12, כמובן.
<ענת מימון: זו לא היתה הכוונה.
אלי אלאלוף: ולא 15%, תשאיר את זה פתוח.
אלי אלאלוף: בלאו הכי יש ניצול מעל 15%.
<רוני מר: אני מהלשכה המשפטית במשרד האוצר.
<רוני מר: אדוני, אנחנו חוזרים על מה שאמרנו קודם: שיהיה ברור שההוצאות האלה הן לא מחלל ריק, הן באות על ייעודים של הכספים בקרן הסיוע הנוסף.
<רוני מר: זה כסף שבמקום שלהיות מיועד ולהיות מועבר בעודפים למטרות שלשמן קבעו בחוק שהקרן תשמש בחוק, זה יבוא למטרה אחרת.
<רוני מר: צריך להבהיר: זה לא כסף שמגיע משום מקום.
<ענת מימון: נכון, אבל המחוקק יכול לקבוע שהוא רוצה לצבוע עודף משנה מסוימת ששנה אחרי זה ישמש למטרה אחרת.
<ענת מימון: זה לא משהו לא אפשרי.
<רוני מר: אנחנו לא מתווכחים עם סמכותו של המחוקק.
<רוני מר: זה לא הדיון.
<ליאור בראון: אני בשיח שוטף עם נציגי הקרן, והם מבהירים לי כל הזמן כמה הכסף הזה חשוב כי יש שם תעודת גמר תיכון, השלמה קדם אקדמית וכו'.
<ליאור בראון: אני רוצה שהם יערכו ניתוח מקצועי לבדוק מה המשמעות של הפגיעה בשימושים הללו אל מול סיוע בשכר דירה.
<ליאור בראון: אני לא יודעת מה יותר חשוב בתמונת הראייה הכוללת.
אלי אלאלוף: בבקשה, נציגת הקרן.
<חמדה מארק: אנחנו מתאבדים על כל ילד שילך ללמוד.
<חמדה מארק: זה בראש ובראשונה.
אלי אלאלוף: לא, לא מתאבדים.
אלי אלאלוף: רק חיים.
<חמדה מארק: עושים הכול.
<חמדה מארק: בעברית פשוטה: עושים הכול – מרכזי חיילים משוחררים, מנציגי הקרן והאגף שיושבים בלשכות שלנו - המטרה היא להסליל את החיילים המשוחררים ללימודים, הכשרה מקצועית – כל דבר שיאפשר להם ללמוד לדוג דגים ולא לקבל את הדגים.
<חמדה מארק: אז מבחינתנו, לא יעלה על הדעת – ליאור, את מכירה את האנשים פה - קודם כול ללימודים.
<חמדה מארק: מה שמנסה הכנסת לומר זה שאם נשאר.
<חמדה מארק: אף אחד לא מסורב אצלנו, אבל אם נשארת יתרה ועומד לי אחד – ובאמת יש לי כאלה, לצערי הרב – שאומר:
<חמדה מארק: אני מתאבד כי אין לי מקום לישון, שלא אוכל להגיד לו: יש לי כסף ואני לא יכולה לתת לך אותו.
<חמדה מארק: זה מה שהבנתי ממה שאמרת.
<חמדה מארק: רק בסוף השנה אוכל להגיד לו: לא ניצלתי.
<חמדה מארק: אין לנו מצב שלא, זו הדירקטיבה החזקה והקיימת ולא מזגזגים אצלנו, במשרד הביטחון מתייצבים היישר לימין.
<חמדה מארק: אז מבחינה זו, אין מצב.
<חמדה מארק: מבינים את המצוקה, אבל קודם כול זה לימודים.
<חמדה מארק: אין בכלל מצב שמישהו יעשה הקלה והנחה.
<חמדה מארק: הלשכות ורכזי חיילים משוחררים שנמצאים ברשויות המקומיות, העיסוק שלהם זה לא בשכר הדירה.
<חמדה מארק: שכר הדירה זה המטה שמטפל בזה.
<חמדה מארק: זה לא בידיהם להחליט כך או אחרת.
<חמדה מארק: הם מקבלים את הכסף כדי להוציא אותו עבור לימודים, נקודה.
<חמדה מארק: אם נשאר 2–3 מיליון, לא משנה - נשתדל תמיד לעשות 120% כדי לבצע את ה-100%.
<חמדה מארק: אל תשכחי שגם מקצרים את שירות החובה, יש כל מיני תופעות.
<חמדה מארק: אנחנו שואבים אותם מתוך צה"ל ולוקחים אותם דקה לפני השחרור, במיוחד עם נקבל עכשיו את השלושה חודשים.
<חמדה מארק: אבל תהיי סמוכה ובטוחה שאין צ'אנס שמישהו יעמוד לו שכר דירה מול דבר כזה.
<חמדה מארק: זה בכלל לא יעמוד לרשותם, זה נמצא בהנהלת הקרן.
<ליאור בראון: חמדה, אותם עודפים זה כסף שלא יועבר למטרות של לימודים.
<חמדה מארק: אבל ממילא הוא לא עובר, הרי הסברנו את התהליך.
<חמדה מארק: הוא עבר בדצמבר - - -
יוליה מלינובסקי: אדוני היושב-ראש, בוא נקבע את זה וזהו.
יוליה מלינובסקי: בשביל מה להתווכח.
<חמדה מארק: טוב, שיחליטו.
<חמדה מארק: מה שחשוב לי, שחברי הכנסת ידעו שהכול נעשה למען הלימודים קודם כול.
<חמדה מארק: אין בכלל תמרוץ לזגזג.
<רוני מר: אבל המענה שלך היה - - -
אלי אלאלוף: מותר לנו להיות בתמונה בוויכוח הפנימי פה?
אלי אלאלוף: בינתיים מי שיצביע זה מי שיושב לידי.
<רוני מר: רציתי לשאול בהמשך לשאלה של ליאור על עניין הלימודים.
<רוני מר: התשובה שלך היתה להערה של ליאור לגבי התמרוץ.
<רוני מר: בהנחה שאתם עושים הכול למען הלימודים, כמו שאמרת, והכספים האלה עוברים, לפי ההצעה הזאת הכספים הנוספים, היתרות האלה, לא יוכלו לשמש ללימודים אלא ישמשו לשכר דירה.
<חמדה מארק: לא לא, לא זה מה שנאמר.
<חמדה מארק: אסביר לך - - -
<רוני מר: בסדר, אבל רוח הדברים - - -
אלי אלאלוף: יש פה הצעה מאוד פשוטה.
אלי אלאלוף: הנתונים שעומדים לפנינו אומרים שהמשבר הוא לא בחוסר כסף ללימודים או לכל מיני תמריצים כדי שיעשו א', ב', ג'; המחסור הצפוי, הכבד והפוגע בכל שאר המערכת זה הדיור של החיילים.
אלי אלאלוף: לא פרצנו את התקציב, אנחנו אומרים שהיתרה של שנה קודמת תבוא לחזק את התחום הזה, שהוא בעייתי היום לאותם חיילים.
אלי אלאלוף: אנחנו מבקשים - ונחליט, אני בעד אם זה מקובל עליכם - שהיתרות של שנה קודמת אפשר יהיה לנצל גם לשכר דירה.
עודד פורר: אפשר יהיה, בהחלטה של הקרן.
יוליה מלינובסקי: אפשר יהיה.
יוליה מלינובסקי: לא כל היתרה תלך לשם, אלא אפשר יהיה להשתמש.
עודד פורר: אני חושב שהצעת היושב-ראש היא הוגנת והגונה.
סתיו שפיר: רק לשם הבהרה: ההחלטה היא של הקרן לסיוע נוסף, אחרי שהיא מקבלת את היתרות?
סתיו שפיר: אני חושבת שעל זה המחלוקת פה, חוסר ההבנה.
אלי אלאלוף: בלאו הכי כל הניהול הוא של הקרן.
אלי אלאלוף: את לא סומכת על הקרן לנהל את זה בהיגיון - - -?
<ענת מימון: כל נושא מגיע להנהלת הקרן.
סתיו שפיר: כלומר, אחרי שמועברים העודפים, כשפה סיכמנו שהעודפים מועברים ברבעון הראשון - - -
אלי אלאלוף: לא, לא סיכמנו.
יוליה מלינובסקי: לא סיכמנו.
יוליה מלינובסקי: זה את חשבת.
אלי אלאלוף: עוד לא סיכמנו.
<ענת מימון: נגיע לזה עוד מעט, לסעיף.
סתיו שפיר: בישיבה הקודמת דיברנו - - -
עודד פורר: אמרו שיבדקו מול האוצר את האופציות.
אלי אלאלוף: יש התלבטויות, עוד לא החלטנו.
סתיו שפיר: בתקווה שזה עובר ברבעון הראשון, כדי שהם יוכלו להשתמש בעודפים שלהם ולתכנן לגביהם בשנה הנוספת – שעל זה היה כל הוויכוח ועל זה היה הדיון בפעם הקודמת - אחרי שהם מקבלים את העודפים האלה אז, להחלטתם, הם יכולים להפנות את זה גם לשכר דירה.
סתיו שפיר: זאת הכוונה.
אלי אלאלוף: היתרות יוכלו להיות מופנות לשכר דירה לטובת חיילים נוספים.
אלי אלאלוף: בלי גג אי אפשר לעשות שום דבר.
אלי אלאלוף: אתם רוצים להגיב, באוצר?
אלי אלאלוף: כי אנחנו נקבל החלטה.
<ליאור בראון: אנחנו רוצים לבקש שבכל מקרה התיקון שעל סדר-היום יהיה מותנה בהצגה ובחינה מקצועית של הקרן לגבי המשמעות של גריעה של אותם כספים מהייעודים של היום, של תעודת גמר תיכון, הכשרה מקצועית וכו'.
אלי אלאלוף: אין לכם מספיק עבודה?
אלי אלאלוף: עוד ביורוקרטיה?
<ליאור בראון: אני חושבת שמבחינה מקצועית - - -
עודד פורר: אבל בכל מקרה זה יהיה בסמכות הנהלת הקרן.
עודד פורר: הקרן לא תדון בזה?
אלי אלאלוף: הנציג שלכם נמצא בקרן נון-סטופ.
אלי אלאלוף: בשביל מה זה?
אלי אלאלוף: עוד מנגנון?
אלי אלאלוף: חסר לכם?
אלי אלאלוף: אם חסר לכם מנגנון, תפנו כל הזמן למשרד המשפטים והוא ימציא לכם עוד מנגנונים.
<ליאור בראון: אני חושבת שזה מאוד חשוב מבחינה מקצועית להבין את המשמעות.
עודד פורר: הנהלת הקרן היא זו שמחליטה.
עודד פורר: מה, הם לא בוחנים את זה מקצועית?
אלי אלאלוף: אתם יושבים שם, אתם יושבים בתוך המנגנון הזה.
יוליה מלינובסקי: אין שום בדיקה נוספת.
יוליה מלינובסקי: נגמר.
<רוני מר: מדובר על תיקון חקיקה.
<רוני מר: אנחנו סבורים שתיקון החקיקה צריך להיות מבוסס על נתונים ועבודה מקצועית.
איציק שמולי: אנחנו כבר ארבע שנים מבוססי נתונים בשדולה לחיילים משוחררים, אדוני הנכבד.
איציק שמולי: ארבע שנים.
איציק שמולי: הצורך הדחוף ביותר זה שכר הדירה.
איציק שמולי: אם היינו נותנים פה הוראה קטגורית היה טעם להצעה שלךְ, אבל אנחנו בסך הכול מאפשרים גמישות, ולכן לא צריך להיבהל - או שאתם סומכים על הקרן או שאתם לא סומכים על הקרן.
איציק שמולי: אי אפשר לנהל את הקרן ואת החוק.
יוליה מלינובסקי: אנחנו מסכימים, אדוני היושב-ראש.
עודד פורר: יש הסכמה פה אחד.
אלי אלאלוף: אז סיכמנו את העיקרון הזה.
אלי אלאלוף: בבקשה תנסחו.
<ענת מימון: סיכמנו שיתרות של שנה קודמת יוכלו לשמש גם לצורך סיוע בשכר דירה, לפי החלטה של הנהלת הקרן.
יוליה מלינובסקי: לפי קריטריונים של הנהלת הקרן.
אלי אלאלוף: יש לכם נוכחות, יש לכם מה שאתם רוצים.
יוליה מלינובסקי: וזה לא כסף גדול.
יוליה מלינובסקי: זה לא מיליארדים, זה כמה מיליונים בסך הכול.
<אייל דולב: חשוב להדגיש שהעודפים ייחתכו בחצי, מפני שהיום העודפים מורכבים משני חלקים: מהעודפים של ה-85% ומהפיקדונות של השבע שנים.
<אייל דולב: ברגע שהכנסת מקבלת החלטה להעביר את הפיקדונות ישירות לחייל, זה ייחתך לחצי.
<אייל דולב: אז כמה יש – 7 מיליון?
אלי אלאלוף: איך תוכל לחיות בעוד שבע שנים כשאין לך גג על הראש?
יוליה מלינובסקי: אם יהיו בעיות – תחזור לכנסת ונתקן חקיקה.
יוליה מלינובסקי: כרגע זו ההחלטה.
עודד פורר: כל מה שהוא אומר זה שזה לא יהיה סכום כל כך גדול כי לא יהיו כל כך הרבה עודפים.
עודד פורר: בסדר, שלא יהיו.
עודד פורר: תעשו ניצול של 100%, אין בעיה.
<אייל דולב: נשמח.
<אייל דולב: ברור.
אלי אלאלוף: חברים, בואו נצא מהתפקיד של כל אחד מאתנו ונחשוב על היגיון.
אלי אלאלוף: ההיגיון אומר שילד לא יכול להיות בחוץ, נקודה.
<ענת מימון: סעיף (3) פסקה (4).
<ענת מימון: אנחנו נמצאים בסעיף קטן (ג) שעוסק בתקציב ושם כתוב שיתרה שלא נוצלה תועבר לשנה שאחרי זה ותתווסף לסכום שיתוקצב באותה שנה.
<ענת מימון: בדיון הקודם ביקשו חברי הוועדה לקבוע שהיתרות יועברו ברבעון הראשון של השנה בשל קושי שהתעורר וטענה שהכספים מועברים במועד מאוחר, מה שמקשה על הקרן לממש את אותן יתרות.
<ענת מימון: ניסחנו את זה שהיתרות יועברו במועד המוקדם האפשרי באותה שנה, כך שלא נכבול למועד מסוים.
<ענת מימון: זה הנוסח שהוספנו, אבל זה לשיקול דעת חברי הכנסת אם זה יהיה הנוסח.
<ענת מימון: הבנתי שגם לנוסח הזה יש התנגדות.
אלי אלאלוף: יש לי שתי שאלות הבהרה, ברשותכם, היות שקיבלתי ראשון את ההערה שהאוצר לא מתלהב מההצעה שלנו.
אלי אלאלוף: אני רוצה לשאול: מתי אפשר לדעת מה הן היתרות?
<ליאור בראון: מיד כשמושלם הדוח הכספי.
אלי אלאלוף: מתי זה בדרך כלל?
<חמדה מארק: בתוך שבועיים מסוף השנה.
<חמדה מארק: בתחילת ינואר.
אלי אלאלוף: אמרו לי שיש השלכות רוחב מסוכנות ומסובכות; אני מקבל, כי השלכות דורשות באמת שיקול דעת מעמיק.
אלי אלאלוף: האם אפשר לבקש שבהיוודע מה הן היתרות לאפשר לקרן להתחייב, בלי העברה?
<ליאור בראון: אתה מבקש לבצע להתחייב בלי תקציב, זה משהו שהוא לא - - -
אלי אלאלוף: יש יתרה, אתם מקבלים את זה במהלך חודש ינואר.
<ליאור בראון: אנחנו יודעים מה היא, אבל - - -