GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רן מלמד: סיוע בשכר דירה לא עודכן במשך ארבע שנים, הוריד אנשים לעוני בצורה איומה, אני חושב שצריך פה בוועדה, אולי בשיתוף ועדות אחרות לבדוק את הנושא של מודלים חדשים להצמדה.
<רן מלמד: הדבר השני – במקום לעשות תכניות לתעסוקה שבאמת לא מוציאות הרבה אנשים ומשדרגות את המעמד שלהם, בעיקר אמהות חד הוריות, תסירו חסמי תעסוקה.
<רן מלמד: תעשו את הבדיקה פעם אחת שהממשלה תסיר את חסמי התעסוקה, תשאיר רשת בטחון בסיסית, כלכלית, ותתן לאנשים שיקחו את האחריות על החיים שלהם ומקום שצריך לעזור ש אי אפשר לצאת לעבוד, שם צריך לעזור.
<רן מלמד: הדבר השלישי – אני חושב שצריך להתחיל לחשב את נושא הקיום בכבוד אחרת, להתחיל להתייחס להוצאות ולא רק להכנסות.
<רן מלמד: יש דו"ח של ועדת חריף שעמד בראשה הפרופסור חריף מהאוניברסיטה בתל אביב שבדקה והציגה מודל מאוד מפורט.
אלי אלאלוף: אני רוצה שנבדוק את זה יחד.
<רן מלמד: רק אני אומר אדוני, הדו"ח הזה כבר אומץ על ידי משרד המשפטים, על ידי כונס הנכסים הרשמי.
<רן מלמד: אני חושב ששווה לעשות בחינה שלו ולראות איך אפשר לשלב אותו.
<שלמה מור-יוסף: זה דו"ח שפרופסור גוטליב היה שותף מרכזי בהכנתו.
<שלמה מור-יוסף: זה לפרוטוקול.
אלי אלאלוף: עידית לב בבקשה
<עידית לב: אני רוצה להגיד תודה לביטוח לאומי על הדו"ח המפורט והכל, אבל יש לי לומר דבר אחד.
<עידית לב: אני מ"רבנים למען זכויות אדם" ו"הפורום למאבק בעוני".
<עידית לב: הביטוח הלאומי הוא גוף שמייצג והוא עושה את מה שהממשלה מחליטה, אבל מן הראוי היה שיהיה פה גם הגורם הפוליטי, שיהיו פה השרים שאחראיים על זה.
אלי אלאלוף: הזמנו את השר כץ.
<עידית לב: אני בטוחה.
<עידית לב: ולא רק שר אחד אחראי על העניין הזה, השר כץ, לא כל ענייני העוני נמצאים בתחום אחריותו.
אלי אלאלוף: יהיה דיון מיוחד על העוני מורחב יותר, עם שר האוצר בעוד מספר שבועות.
אלי אלאלוף: ג'עפר פארח, בבקשה.
<ג'עפר פרח: אני ממרכז מוסווא לזכויות האזרחים הערבים.
<ג'עפר פרח: היות ותקציב המדינה כמעט ונסגר אז בואו לא נפתח את הנושא הזה עוד, אני רוצה להתייחס לדברים שהולכים לקרות קדימה.
<ג'עפר פרח: אחד מהסיבות לעוני במגזר הערבי זה הסיפור של הדיור.
<ג'עפר פרח: והולך לבוא גם חוק קמיניץ בקרוב.
<ג'עפר פרח: אנחנו מבקשים מכם, לפחות חברי הקואליציה שנמצאים פה, הצעת חוק שהולכת להחמיר, עשרות אלפי אם לא מאות אלפי שקלים קנסות.
<ג'עפר פרח: אי אפשר לרשום דירה, אי אפשר לקבל משכנתא, השוק השחור חוגג במגזר הערבי, זה משהו שאפשר לטפל בו במשך השנה, אנחנו צריכים את העזרה שלכם שלא להעמיק את העוני בגלל מצוקת הדיור במגזר הערבי.
<ג'עפר פרח: הדבר השני שאתם כן יכולים לעזור בו בלי קשר לתקציב, זה הנושא של אזורי תעשיה.
<ג'עפר פרח: יש החלטה, מישהו החליט שלא בונים אזורי תעשיה במגזר הערבי.
<ג'עפר פרח: נשים בלי תחבורה ובלי מעונות יום שזה לא מתקדם, לא יכולות לצאת לאזורי תעסוקה מרוחקים.
<ג'עפר פרח: נשים וצעירים הם שתי בעיות מרכזיות בעוני במגזר הערבי.
<ג'עפר פרח: זה דברים שבלי קשר לתקציב אתם יכולים לטפל בהם.
<ג'עפר פרח: לגבי הביטוח הלאומי, כפר שנקרא ג'סר א-זרקא, שבקושי יש בו אוטובוס שיוצא, אני מציע לכם להקים עמדה שם לאנשים.
<ג'עפר פרח: במקום לגרור אותם, כי זה גם עלויות, לגרור אותם לקיסריה ולבנימינה, תקימו שם עמדה.
אלי אלאלוף: בבקשה יונה רוזנפלד ואחריו מנכ"ל ה ביטוח הלאומי.
<יונה רוזנפלד: אני מדבר כאן בשם הפורום למאבק בעוני.
<יונה רוזנפלד: כשיש עובדות, אפשר לשנות דברים.
<יונה רוזנפלד: הדבר הגדול שזה שיש עובדות, אז אי אפשר לדבר רק על ההשקפות.
<יונה רוזנפלד: לדעתי יש פה סוגיה אחת שהיא לא פתורה.
<יונה רוזנפלד: לא מתייחסים בצורה דיפרנציאלית לאספקט האוניברסלי, בהיבט של ה- - - אוכלוסיית היעד שאני קורא להן 'מובסות', אני שונא את הביטוי 'מוחלשות', שהחברה מביסה אותן, היא צריכה להיות יחידת התעסקות מיוחדת ונפרדת.
<יונה רוזנפלד: זו לא התקפה אלא פשוט הצעה שזה נראה לי חשוב מאוד, מפני שזה לא אותו דבר, האוניברסלי לא פותר את זה וזה לא פותר את האוניברסלי.
<יונה רוזנפלד: לכן יש חשיבות להפריד.
<יונה רוזנפלד: וסליחה שאני מדבר כמו פרופסור.
אלי אלאלוף: בבקשה שלמה מור יוסף.
אלי אלאלוף: מראש אני מתנצל מכל מי שביקש, אנחנו נמצא הזדמנות לדיון המשך.
<שלמה מור-יוסף: ידעתי שהזמן יהיה קצר לכן את דברי הסיכום אמרתי בדברי הפתיחה שלי.
<שלמה מור-יוסף: רק רציתי להדגיש דבר אחד, מעבר לדברים הכלליים וליעדים של הממשלה ולדיונים, השקף הזה מצביע, מה בכל זאת נעשה.
<שלמה מור-יוסף: צריך להביא גם את זה בחשבון, כולל בחוק ההסדרים הנוכחי.
<שלמה מור-יוסף: בביטוח לאומי תמיד היה חשש מחוק ההסדרים כי תמיד חוק ההסדרים הביא איתו גזירות.
<שלמה מור-יוסף: חוק ההסדרים הנוכחי וגם הקודם במושגים שלי הוא הביא איתו בשורות.
<שלמה מור-יוסף: הן יכולות להיות יותר גדולות, הן יכולות להיות יותר משמעותיות.
<שלמה מור-יוסף: אבל תראו, השינויים שצפויים משנת 2015 ואילך, קודם כל יש את העלייה בשכר המינימום שהיה לה פעימה ב-2015, 2016 ויש לה פעימה ב-2017, זה מאוד מאוד משמעותי.
<שלמה מור-יוסף: דבר שני, העלאת קצבאות הזקנה לעולים ולעקרות בית על ידי שינוי חישוב הוותק, משמעותי ביותר.
<שלמה מור-יוסף: דבר שלישי – השלמת הכנסה לקשישים.
<שלמה מור-יוסף: הייתה פעימה אחת בחוק ההסדרים הנוכחי, יש עוד שתי פעימות מתוכננות.
<שלמה מור-יוסף: הנושא של חד הוריות, למרות שירד ב- 13% העוני של החד הוריות בלי ההתערבות הנוספת, עכשיו יש התערבות נוספת.
<שלמה מור-יוסף: יש יוזמת חקיקה שהייתן שותפות לה בוועדה הזאת שבה באמת העלינו את הדיס-ריגארד, הקטנו את שיעור הקיזוז, אנחנו צריכים - - - לכל מקבלי הבטחת הכנסה, לא רק לחד הוריות, אבל בהחלט זה משהו שיתחיל ב- 1.1.2017.
<שלמה מור-יוסף: לגבי הנכים, הושקעו 320 מיליון שקל בנושא העלאת קצבאות הנכים בדרך משולבת, חלק לעובדים, חלק לנכים שמקבלים מה שנקרא כח"ן, 320 מיליון שקל זה המון כסף, 320 מיליון שקל זה מעט כסף, תלוי על מה מסתכלים ותלוי על איזו בעיה הוא בא לפתור, אנחנו חושבים שזה לא מספיק אבל בכל אופן נעשה צעד משמעותי של 320 מיליון שקל.
<שלמה מור-יוסף: אני מזכיר לכם שקצבאות הילדים חזרו, זה 2 מיליארד שקל לפחות.
<שלמה מור-יוסף: הקשישים שדיברתי עליהם קודם זה מיליארד שקל, הנכים זה 320 מיליון שקל, זאת אומרת יש פה בסופו של דבר השקעה של סדר גודל של 3.5-4 מיליארד שקל רק בנושאים שעליהם דיברנו היום.
<שלמה מור-יוסף: מעבר לתמונה הכללית שהיא תמונה כואבת שדורשת פתרון בכל ההיבטים שאתם דיברתם עליהם, יש פה גם את הדברים הנקודתיים.
<שלמה מור-יוסף: יש דבר אחד שאני לא יכול להשאיר בלי התייחסות, אני לא חושב שיש פה כוונת מכוון, אני בביטוח הלאומי אחראי על ביצוע.
<שלמה מור-יוסף: הביצוע שלנו באוכלוסייה הערבית הוא אותו ביצוע כמו בכל אוכלוסייה אחרת.
<שלמה מור-יוסף: רק עכשיו אנחנו פותחים עוד ארבעה או חמישה מרכזים באוכלוסייה הערבית.
<שלמה מור-יוסף: ג'סר א-זרקא היא לא ברשימה הזאת אבל יש מקומות אחרים שהם כן ברשימה הזאת.
<שלמה מור-יוסף: לגבי דו"ח עוני מיוחד לנכים, אני חושב שהנתונים מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לא מספקים אבל אנחנו נעלה את זה כבקשה לגבי העתיד כי זה בהחלט אוכלוסייה שצריך להתמקד בה ולראות אותה.
<שלמה מור-יוסף: אני רק חוזר להתחלה, אנחנו מכינים את הדו"ח הזה כמראה לחברה ולקובעי המדיניות ולביטוח הלאומי.
<שלמה מור-יוסף: את המדיניות צריך לקבל בממשלה ובכנסת ואנחנו שותפים מאוד מרכזיים בעניין הזה.
<שלמה מור-יוסף: תודה רבה.
אילן גילאון: אדוני היושב ראש, עשר שניות, כי זה באמת בנפשי.
אילן גילאון: כשאמרתי את הדברים שאמרתי על פרופסור מור יוסף לא ידעתי שהוא מסיים את תפקידו.
אילן גילאון: אחרי הדברים שהוא אמר פה, הוא היה גם פרופסור וג'נטלמן בנוסף לכל הדברים האחרים, אני רוצה להביע את צערי על כך, אני חושב שזו טעות וזה משגה וחבל, ומה שנאמר כאן ומה שאני אמרתי כנראה הוא הסיבה לכל הדברים.
<קריאה: אני מניח שתהיה ישיבת פרידה ממנו ותגיד אז את הדברים.
אלי אלאלוף: גילוי נאות- פרופסור מור יוסף היה חבר שלי לפני שהתמנה לביטוח לאומי, ובטוח גם אחרי.
אלי אלאלוף: אני ממש מתנצל, יש דיון בקרוב עם שר האוצר בנושא העוני בכלל, כולל המלצות וכולל מה שלא הספקנו לעסוק בו בדיון הזה.
אלי אלאלוף: צהריים טובים, אני מתכבד לפתוח את ועדת העבודה הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: היום ה-15 במאי 2017, י"ט באייר תשע"ז.
אלי אלאלוף: הנושא: תקנות הפיקוח על מזון לבעלי חיים (ועדה מקצועית מייעצת), התשע"ז-2016.
אלי אלאלוף: בבקשה, היועצת המשפטית.
<נעה בן שבת: אשמח אם הם יוכלו גם להגיד מספר מלים.
<נעה בן שבת: בהצעת החוק, כל הנושא של פיקוח על מזון לבעלי חיים, הוא נוגע למזון לבעלי חיים, הוא מסתכל מהצד של בריאות בני האדם, בסופו של דבר, אני מניחה שגם על בריאות בעלי החיים.
<דפנה טיש פיגנבוים: אני עו"ד ממשרד החקלאות, מהלשכה המשפטית.
<דפנה טיש פיגנבוים: אבקש להעביר מהוועדה את תקנות הפיקוח על מזון לבעלי חיים (ועדה מקצועית מייעצת), אלה תקנות שאנחנו רוצים להתקין מכוח חוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים.
<דפנה טיש פיגנבוים: החוק עבר בוועדה הזאת לפני שלוש שנים, זה בעצם חקיקה מודרנית, חדשה, שמחליפה צו ישן מכוח חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים.
<דפנה טיש פיגנבוים: הסיבות להחלפת הצו היו שתיים – א.
<דפנה טיש פיגנבוים: הצו שתלוי בהכרזה על מצב חירום – כאשר יש החלטת ממשלה כבר שנים להפריד ולבטל חקיקות ישנות, ולעבור לחקיקות שעומדות בפני הזמן, ולא במצב חירום, כי זה המצב התקין.
<דפנה טיש פיגנבוים: דובר גם על עמדות של עמדה מקצועית, להתאים את החקיקה הישראלית לחקיקה באירופה, לדרישות באירופה.
<דפנה טיש פיגנבוים: לעשות חוק מקיף כמו שקיים באיחוד האירופאי לגבי פיקוח על מזון לבעלי חיים.
<דפנה טיש פיגנבוים: החוק מכיל הסדרים רבים וחדשים שלא היו בעבר של פיקוח על תהליך הייצור, העברת אחריות ליצרנים, ליבואנים, למשווקים וכו'.
<דפנה טיש פיגנבוים: בעצם החוק הזה פורסם ב-2014, נקבעה תקופת מעבר כדי להתקין מספר רב של תקנות מכוחו.
<דפנה טיש פיגנבוים: מדובר במלאכה מאוד נרחבת של תקנות מקצועיות, והעבודה עליהן עדיין נמשכת, כיוון שברובן – זאת הסיבה שאולי אין פה עכשיו חברי כנסת שמתעסקים בנושא – רוב התקנות שיגיעו לוועדה בתקופה הקרובה, בחודשים הקרובים, הן תקנות שמסדירות היבטים מקצועיים של חומרים שאסור שיהיו, רמות מרביות של חומרים, תהליכי ייצור מזון, יבוא וכו'.
<דפנה טיש פיגנבוים: התקנות הראשונות שמגיעות, הן תקנות שהן יותר פרוצדורליות, והן מדברות על ועדה – החוק בעצם הקים ועדה, קוראים לה ועדה מקצועית מייעצת לשר ולמנהל השירותים הווטרינריים, זאת ועדה שמורכבת משבעה חברים, כולם אנשי מקצוע, שניים מהם נמצאים פה עכשיו, נציגים של משרדי הבריאות, הגנת הסביבה, חקלאות כמובן, נציגי אקדמיה, יצרנים.
אלי אלאלוף: מי הממונה על השירותים הווטרינריים?
<דפנה טיש פיגנבוים: הממונה על השירותים הווטרינריים, ד"ר נדב גלאון.
אלי אלאלוף: את חושבת שיהיה לו זמן לזה?
אלי אלאלוף: אנחנו מחכים ממנו לכמה דיווחים בחיות אחרות - במחלות אחרות והוא לא מתפנה - כדאי שתזכירו לו.
<דפנה טיש פיגנבוים: אני אזכיר.
<דפנה טיש פיגנבוים: אני אשמח לרשום אחר-כך באיזה נושאים מדובר, עובד, יעבוד בקרוב.
אלי אלאלוף: אנחנו מחכים לדיווח על ביצוע - בקדחת מלטה.
<דפנה טיש פיגנבוים: אני יכולה להגיד שאני יודעת שעובדים.
<דפנה טיש פיגנבוים: אנחנו נביא גם את הנושאים האלה.
אלי אלאלוף: כן, אבל המחלה ממשיכה.
<דפנה טיש פיגנבוים: נכון, מיגור מוחלט.
<דפנה טיש פיגנבוים: אני אתן לגורמי המקצוע הרלבנטיים.
<דפנה טיש פיגנבוים: אני אעביר הלאה את המסר.
<דפנה טיש פיגנבוים: לעניין התקנות האלה, זה בעצם תקנות שנקבעו מכוח החוק.
<דפנה טיש פיגנבוים: בעצם החוק קובע שהשר התקין תקנות לעניין נהלי העבודה, סדרי הדיונים, הוראות לעניין ניגוד עניינים - ואלה בעצם התקנות שאנחנו מבקשים להעביר פה, תקנות יחסית קצרות, מבוססות על חקיקה אחרת קודמת שמסדירה את ניהול הישיבות, פרוטוקולים, זימונים, כללים עקרוניים לעניין שמירת סודיות וניגוד עניינים.
<דפנה טיש פיגנבוים: תקופת כהונה של כל חבר ועדה, אפשרות להאריך - זה בעצם עיקר התקנות.
<נעה בן שבת: רק אולי אני אזכיר.
<נעה בן שבת: הוועדה המקצועית המייעצת היא טעונה התייעצות.
<נעה בן שבת: נדרשת לגבי הנושא של סוגי מזון לבעלי החיים - - - לגבי החומרים המזיקים.
<נעה בן שבת: ולכן באמת היה צריך לגבי נושא של חומרי גלם אסורים ותוספים אסורים, אלה עיקר הדברים שהוועדה המקצועית מייעצת, ולכן נקבע ההרכב שלה.
<נעה בן שבת: ניתן בוועדה הזאת מעמד למשקיפים של ארגון הצרכנים.
<נעה בן שבת: המשקיפים האלה, המעמד שלהם בחוק נזכר במפורש שצריך לקבוע לגביהם הוראות בדבר ניגוד עניינים, והוראות לגבי שמירת סודיות, לגבי חברי ועדה אחרים.
<נעה בן שבת: רוב חברי הוועדה הם ממילא עובדי מדינה, וממילא ההוראות האלה חלות עליהם, אבל כיוון שקבענו פה הוראות כלליות, אנחנו קובעים את ההוראות באופן כללי על כל חברי הוועדה ועל המשקיפים, וכולם הצטרכו לעמוד באותם תנאים של מניעת ניגוד עניינים ושמירת סודיות.
אלי אלאלוף: נתחיל בקריאה.
<נעה בן שבת: תקנות הפיקוח על מזון לבעלי חיים (ועדה מקצועית מייעצת), התשע"ז – 2016 "בתוקף סמכותי לפי סעיף [36(א)" – שזה הסמכות הכללית לשים תקנות "ו-] 36(ב)(7)" – נוגע להוראות הספציפיות לעניינים האלה – "לחוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים, התשע"ד – 2014 (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: הגדרות 1.
<נעה בן שבת: בתקנות אלה: "הוועדה" - הוועדה המקצועית המייעצת שמונתה לפי סעיף 31 לחוק; "יושב ראש הוועדה" – חבר הוועדה שנקבע כיושב ראש לפי סעיף 31(א)(1) לחוק; "משקיף" – מי שהמנהל מינה למשקיף לאחר שארגון שהוכר על ידי השר לפי סעיף 31(ב) לחוק מסר למנהל הודעה בכתב כי הוא נציגו לעניין אותו סעיף".
<נעה בן שבת: כיוון שהמשקיפים הם נציגי הארגונים, הם צריכים למסור הודעה למנהל, והמנהל בעצם ממנה אותם, מוסר להם את המינוי כדי שנדע את מי להזמין, מי יכול להיכנס, מי מגיע כמשקיף לדיון.
<נעה בן שבת: ישיבות הוועדה 2. (א) "יושב ראש הוועדה יזמן את ישיבותיה, יקבע את מועדיהן, מקומן וסדר יומן וכן ינהל את ישיבותיה.
<נעה בן שבת: (ב) בנוסף על האמור בתקנת משנה (א), הוועדה תתכנס בתוך 21 ימי עבודה מיום שדרשו זאת השר, המנהל, או שניים לפחות מחבריה" – זו הוראת חובה לכנס את הוועדה, גם אם יושב ראש הוועדה לא זימן את הדיון.
<נעה בן שבת: (ג) "זימון לישיבת הוועדה, לפי תקנת משנה (א) או (ב), יפרט את סדר היום ויימסר לחברי הוועדה ולמשקיפים בה, חמישה ימי עבודה לפחות לפני המועד שנקבע לישיבה".
<נעה בן שבת: בישיבה, רציתם אולי להאריך את המועד כדי לאפשר לחברים, אני מבינה שוועדה מקצועית באמת צריכה לדון בעניינים מקצועיים, דבר שצריך ללמוד אותו ולהבין אותו, השאלה אם חמישה ימים בתור הסטנדרט - - -
<דפנה טיש פיגנבוים: הועלתה פה בקשה של חברי הוועדה לפרק זמן ארוך.
<דפנה טיש פיגנבוים: אני יכולה להגיד שבפועל כנראה שהזמן יהיה ארוך יותר כי מדובר בחומרים.
<דפנה טיש פיגנבוים: אנחנו מסכימים להעלות את זה ל-14 ימי עבודה, אנחנו מקווים שכמובן זה יהיה יותר, אבל להשאיר לנו מרווח בטיחות.
<נעה בן שבת: אז גם התאפשר להם ללמוד את החומרים, ולקבל את כל המידע מראש, לברר ולבדוק.
<נעה בן שבת: (ד) "חבר ועדה רשאי להציע נושא לסדר יום של ישיבת ועדה שאליה הוזמן, לא יאוחר מארבעה ימים לפחות לפני המועד שנקבע לישיבה; נושא שהוצע יעמוד על סדר היום אם הסכימו לכך שניים לפחות מחברי הוועדה, והודעה עליו תימסר למוזמנים, בהקדם האפשרי" – השאלה אם גם כאן אפשר להאריך את המועד שבו אפשר להוסיף נושא על סדר-היום, גם אם באמת מעלים את הנושא לסדר-היום, גם צריך לאפשר, ואם הארכנו פה ל-14 ימים, אולי אפשר בהתאמה להאריך לתקופה יותר – אולי 10 ימים, אני לא יודעת מה שאתם רואים לנכון.
<דפנה טיש פיגנבוים: אנחנו מסכימים 10 ימים.
<אילן צדיקוב: שיהיה התאמה.
אלי אלאלוף: אבל גם ארבעה ימים לפחות הם ימים מסחריים.
<נעה בן שבת: כאן נכון, לא כתוב ימי עבודה.
<אילן צדיקוב: לא נוח יותר שזה יהיה אותו מספר ימים?
<נעה בן שבת: אבל אז הוא לא יודע שמתקיימת ישיבה.
<נעה בן שבת: לכאורה הוא מקבל זימון לדיון ואומר, רגע, הדיון הסתיים ביום כך וכך, ושני נושאים עלו לסדר-היום, יש לו נושא נוסף שהוא רוצה להעלות, אז הוא מבקש להעלות אותו.
<דפנה טיש פיגנבוים: 10 ימי עבודה.
<נעה בן שבת: סיכום דיון 3.
<נעה בן שבת: "יושב ראש הוועדה ינהל פרוטוקול של ישיבותיה"; - אולי באמת גם הכותרת צריכה להיות פרוטוקול.
<נעה בן שבת: "סיכום עיקרי הדיון וההחלטות ייחתם ביד יושב ראש הוועדה ויומצא לכל חבריה ולמשקיפים".
<נעה בן שבת: יש הוראות גם לגבי סיכום עיקרי הדיון, והחובה לפרסם את הסיכום של ההוראות האלה של עיקרי הדיון וההחלטות של הוועדה.
<נעה בן שבת: מניעת ניגוד עניינים 4.
<נעה בן שבת: (א) "לא ימונה משקיף או חבר ועדה מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו בוועדה לבין עניין אישי שלו, או לבין תפקיד אחר שלו.
<נעה בן שבת: (ב) חבר הוועדה או משקיף לא יטפלו במסגרת תפקידם זה בנושא העלול לגרום להם להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים כאמור בתקנת משנה (א).
<נעה בן שבת: (ג) נודע לחבר הוועדה או למשקיף שהוא עלול להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בתקנת משנה (ב), יודיע על כך בהקדם האפשרי ליושב ראש הוועדה, ימסור לו את המידע הנוגע לעניין ולא יטפל בנושא האמור; חבר ועדה כאמור שהוא יושב ראש הוועדה, יודיע על כך בהקדם האפשרי למנהל.
<נעה בן שבת: (ד) על אף האמור בתקנה זו, רשאי חבר הוועדה או המשקיף, לפי העניין, להביא בחשבון גם את ענייניו של הגוף, האוכלוסייה או הארגון שהוא נציגם, אם הם קשורים לחוק, ולא יראו אותו כמצוי במצב של ניגוד עניינים בשל כך בלבד" – כמובן יש צורך להביא בחשבון את עניינו של הארגון, כמשקיף ולא כתחליף בעניין הזה.
<נעה בן שבת: (ה) "בתקנה זו - "בעל עניין" – כהגדרתו בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968; "טיפול" - לרבות קבלת החלטה, העלאת נושא לדיון, נוכחות בדיון, השתתפות בדיון או בהצבעה, או עיסוק בנושא מחוץ לישיבות הוועדה"; - כמובן הכול לפי מי שמדובר בו – אם מדובר במשקיף זה פחות סמכויות, אם מדובר בחבר ועדה זה יותר.
<נעה בן שבת: "עניין אישי" - לרבות עניין אישי של קרובו, עניין של תאגיד שהוא או קרובו הם בעלי עניין בו, או עניין של גוף שהוא או קרובו הם מנהלים או עובדים אחראים בו; "קרוב" - בן זוג, הורה, הורה הורה, בן או בת ובני זוגם, אח או אחות וילדיהם, גיס, גיסה, דוד או דודה וילדיהם, חותן, חותנת, חם, חמות, חתן, כלה, נכד או נכדה, של האדם, לרבות חורגים וכן כל אדם הסמוך על שולחנו, וכן שותף, מעסיק או עובד שלו.
<נעה בן שבת: שמירת סודיות 5.
<נעה בן שבת: משקיף או חבר הוועדה לא יגלה ידיעה או תוכן של מסמך שהגיעו לידיו מכוח תפקידו אלא לפי דרישת בית משפט או לפי כל דין.
<נעה בן שבת: תקופת כהונה של חבר ועדה 6.
<נעה בן שבת: (א) תקופת כהונתו של חבר הוועדה תהיה ארבע שנים מיום מינויו, וניתן לחזור ולמנותו לתקופת כהונה נוספת אחת.
<נעה בן שבת: (ב) תמה תקופת כהונה של חבר הוועדה וטרם חודש מינויו או מונה חבר אחר במקומו, ימשיך חבר הוועדה לכהן במשך ארבעה חודשים נוספים, עד למינויו מחדש, או עד למינוי חבר חדש במקומו, לפי המוקדם.
<נעה בן שבת: פקיעת כהונה והשעיה של חבר ועדה, והפסקת פעילותו של משקיף 7.
<נעה בן שבת: (א)חבר הוועדה יחדל לכהן ומשקיף יחדל לשמש כמשקיף לפני תום תקופת הכהונה או המינוי באחת מאלה: (1) התפטר במסירת כתב התפטרות ליושב ראש הוועדה; (2) הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה הוא אינו ראוי, לדעת המנהל, לשמש חבר הוועדה, או משקיף, לפי העניין; (3) הוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור בפסקה (2) ולא ניתן בעניינו פסק דין סופי עד לתום 12 חודשים מיום הגשת כתב האישום; (4) חדל להיות עובד המדינה או עובד או חבר הגוף שהוא מייצג בוועדה ולעניין משקיף – הארגון שהוא נציגו חדל להיות מוכר בידי השר לפי סעיף 31 לחוק, או שהוא חדל להיות נציג הארגון".
<נעה בן שבת: כמובן, שאם השר חשב שארגון אחר או מייצג, אז כמובן ממילא גם נפסקה המשקיף מטעמו.
<נעה בן שבת: (5) "נבצר ממנו, דרך קבע, למלא את תפקידו.
<נעה בן שבת: (ב) הוגש נגד חבר הוועדה או נגד משקיף כתב אישום בעבירה כאמור בתקנת משנה (א)(2), רשאי המנהל להשעות את הכהונה או את המינוי עד למתן פסק דין סופי בעניינו או עד לפקיעת כהונתו בנסיבות כאמור בתקנת משנה (א)(3), ולמנות לו, לפי הוראות סעיף 31 לחוק, ממלא מקום למשך תקופת ההשעיה".
<נעה בן שבת: שוב, אני רוצה להבהיר, אנחנו מדברים על פקיעת הכהונה וההשעיה של המשקיף לקחת פעילות בהשעיה של המשקיף גם בעניין כזה שהושעה, או כמו חבילת פעילות, אנחנו צריכים לקבוע הוראות גם למצב המיוחד הזה.
<נעה בן שבת: העברה מכהונה של חבר הוועדה 8.
<נעה בן שבת: "המנהל רשאי להעביר חבר ועדה מכהונתו לפני תום תקופת כהונתו אם אינו ממלא כראוי את תפקידו, או אם נעדר בלא סיבה מוצדקת משלוש ישיבות רצופות של הוועדה; החלטה על העברת חבר ועדה מכהונתו כאמור תיערך לאחר התייעצות עם יושב ראש הוועדה ולאחר שנתן לחבר הוועדה לטעון את טענותיו לעניין זה" – כמובן שפה בהוראה הזאת למשל, לא צריך התייחסות מיוחדת למשקיף, כי הפעילות שלו היא פחות נדרשת לצורך פעילותה של הוועדה, הוא לא מחליט בנושאים.
<נעה בן שבת: מינוי חבר ועדה במקום חבר ועדה שחדל לכהן 9.
<נעה בן שבת: "חדל לכהן חבר ועדה בשל נסיבות המפורטות בתקנה 7 או 8, יפעל המנהל למינוי חבר אחר במקומו לפי סעיף 31 לחוק, בהקדם האפשרי.
<נעה בן שבת: מילוי מקומו של יושב הראש ופקיעת כהונתו 10.
<נעה בן שבת: (א) נבצר מיושב הראש למלא את תפקידו, שלא דרך קבע, יקבע המנהל מי מבין חברי הוועדה, שמונה לפי סעיף 31(א)(1) לחוק, ימלא את מקומו, ויהיו נתונות לו כל הסמכויות של יושב ראש הוועדה.
<דפנה טיש פיגנבוים: 31(א)(1) זה באמת ארבעת נציגי משרד החקלאות, מבניהם יימצא ממלא מקום ליו"ר כמשרד שמוביל את החוק.
<נעה בן שבת: (ב) "תקופת מילוי מקומו של יושב הראש כאמור בתקנת משנה (א) לא תעלה על חמישה חודשים" – עד אז צריך למנות כבר יו"ר חדש כמובן באותה דרך.
<נעה בן שבת: (ג) "נבצר מיושב הראש למלא את תפקידו, בתקופה הארוכה מחמישה חודשים, יראו בו כמי שנבצר, דרך קבע, למלא את תפקידו לפי תקנה 7(א)(5).
<נעה בן שבת: תוקף פעולות 11.
<נעה בן שבת: (א) קיום הוועדה, סמכויותיה ותוקף החלטותיה לא ייפגעו מחמת שנתפנה מקומו של חבר בה או מחמת ליקוי במינויו או בהמשך כהונתו, ובלבד שרוב חברי הוועדה מכהנים כדין" - אדם אחד כרגע לא נמצא, לא חסר, נבצר ממנו, הוועדה יכולה להמשיך למלא את תפקידה המייעץ בנושא.
<דפנה טיש פיגנבוים: יש לי הערה של נוסח – פשוט הגדרנו בהגדרות יו"ר הוועדה, אז בתקנה 10 – "נבצר מיושב ראש הוועדה" - להוסיף את המלה "ועדה" בסעיף קטן (א) ו(ב).
<נעה בן שבת: ההוראה שנוגעת למשקיפים לעומת זאת, היא אחרת.
<נעה בן שבת: (ב) "קיומם של משקיפים אינו תנאי לישיבות הוועדה ולדיוניה" - ארגון שלא שולח משקיף לוועדה, למרות שיכול להיות משקיף מטעמו, כמובן לא יוכל למנוע את פעילותה של הוועדה, ולהכשיל את אפשרות כהונתה, ולכן, קיומם של משקיפים הוא לא תנאי לישיבות הוועדה ולדיוניה.
אלי אלאלוף: יש הערות.
<הגר סלקטר: אני ממשרד המשפטים – ייעוץ וחקיקה.
<הגר סלקטר: לעניין סעיף 1 הגדרת משקיף.
<הגר סלקטר: חשבנו שיש חשש שהנוסח הנוכחי מוביל למצב שבו למעשה השר ממנה את הנציגים המשקיפים - למה הכוונה?
<הגר סלקטר: הנוסח כרגע אומר מי שהמנהל מינה למשקיף, לאחר שארגון שהוכר על-ידי השר לפי סעיף 31 לחוק, מסר למנהל הודעה בכתב שהוא נציגו לעניין אותו סעיף.
<הגר סלקטר: נניח שפונים לשר שלושה ארגונים שרוצים לשבת כמשקיפים ולא שניים, והשר אומר שלושתם ראויים – שלושת הארגונים ראויים, למעשה, לפי הסעיף המסמיך בחוק, המנהל אמור למנות מתוך הארגונים שהוכרו על-ידי השר סעיף בתקנה.
<נעה בן שבת: השאלה אם השר לא אמור להכיר בארגון אחד כארגון – הוא המייצג, הוא הגורם שיוכל למנות משקיף.
<הגר סלקטר: עולה שאלה, אם אנחנו בפרשנות הזו, למעשה, מי שממנה את המשקיפים בוועדה הוא השר ולא המנהל.
<דפנה טיש פיגנבוים: מי שקובע את הארגונים בעצם, מכאן ייקבעו גם המשקיפים שהארגון יציע.
<דפנה טיש פיגנבוים: החוק נוסח בצורה יחסית כללית, הוא לא מדבר על ארגון יציג, הוא מדבר על ארגונים שהוכרו על-ידי השר, והם ישלחו נציג ארגון.
<אילן צדיקוב: ההכרה היא רק לצורך ההשקפה בוועדה הזאת, ולא ארגון מוכר לצורך משהו אחר.
<דפנה טיש פיגנבוים: לא, לא לצורך משהו אחר.
<דפנה טיש פיגנבוים: יש לנו בחקיקות אחרות ארגונים מוכרים לצרכים – ארגון יציג למשל בחוק תכנון משק החלב, אבל פה מדובר על הכרה בארגון לצורך חוק הזה, לצורך הסעיף הזה של שימוש כמשקיף.
<דפנה טיש פיגנבוים: מדובר, אגב, בסעיף שהוסף לחוק בקשות של ארגוני צרכנים שרצו להיות נציגים, ולהיות חשופים לדיוני הוועדה.
<נעה בן שבת: כנגדם יש כמובן ארגון יצרנים ומשווקים, שזה הצד השני.
<דפנה טיש פיגנבוים: ולכן נקבעו שני המשקיפים - הכוונה היא שיהיו שני משקיפים אפשריים.
<נעה בן שבת: שני ארגונים, וממילא שני משקיפים.
<דפנה טיש פיגנבוים: נכון.
<דפנה טיש פיגנבוים: אנחנו לא רוצים יותר כמובן, אני חושבת שהחוק גם לא מאפשר את זה.
<דפנה טיש פיגנבוים: יש פה נציג של ארגון יצרנים ומשווקים ונציג של ארגון הפועל לקידום בריאות הציבור, או ארגון צרכנים.
<הגר סלקטר: פשוט עולה שאלה, בהנחה שפונים לשר שלושה ארגונים, נגיד שני ארגוני צרכנים, הם אומרים, אנחנו רוצים שיהיה לנו משקיף בוועדה.
<הגר סלקטר: השאלה אם אנחנו רוצים שהשר בשלב הזה יעשה את הבחירה מי הם שני הארגונים, ולמעשה, מי הם שני הנציגים, או שהשר יגיד, זה ארגון מתאים, וזה ארגון מתאים, והמנהל שהוא ממנה את הנציגים ימנה את המשקיפים מתוך שלוש האופציות.
<נעה בן שבת: אם אני מבינה נכון, השר צריך למנות רק ארגון אחד – ארגון אחד ליצרנים, וארגון אחד לצרכנים.
<נעה בן שבת: הוא צריך להכיר בארגון כזה או בארגון כזה לצורך אותו סעיף.
<נעה בן שבת: מהרגע שהוא מינה, מהרגע שהוא הכיר, הארגון צריך להודיע מי הנציג שלו, והנציג הזה הצטרך לוודא לגבי נושא של ניגוד עניינים, לגבי נושא של הרשעות, לגבי הנושאים שאי אפשר למנות אדם לתפקיד הזה.
<נעה בן שבת: לכן, נראה לי שההפרדה הזאת מתבקשת מבחינת החוק, כי אחרת אפשר היה להגיד שהשר הוא זה שגם ממנה את המשקיף, אבל אז היה יוצא כאילו שהמנהל ממנה הרי את כל שאר חברי הוועדה, ופתאום המשקיף הוא איזה מינוי של השר, אני חושבת - - -
<הגר סלקטר: בגדול, זה המצב בפועל.
<הגר סלקטר: כי מהרגע שהשר מכיר רק בארגון אחד, זאת אומרת, הכרתי בארגון אחד כצרכנים, ובארגון שני כמגדלים - אז למעשה אלה שני הארגונים שיישבו שם, הוא עושה את הבחירה.
<נעה בן שבת: אבל מי הנציג, מי האדם?
<נעה בן שבת: אם יבוא פלוני או אלמוני, הם הצטרכו להביא את אותו נציג, יכול להיות שהם יביאו לעניין הזה את המנכ"ל, ולעניין אחר הם יעדיפו להביא בגלל המגבלות שנקבעו פה להרשעות, אז הם יביאו נציג אחר.
<הגר סלקטר: רק צריכים להיות ערים לזה, אם זו הייתה כוונת המשורר, כי מחר שיבואו, או עוד שלוש שנים שיבואו שני ארגוני צרכנים שהתחרו ביניהם על המקום כמשקיפים, בעצם השר הוא זה שיעשה את הבחירה איזה מהארגונים יישב כנציג.
<דפנה טיש פיגנבוים: שיקול הדעת יופעל בשלב ההכרה בארגון על ידי השר, לא נקבעו בחוק בעצם שיקולים וקריטריונים להכרה.
<דפנה טיש פיגנבוים: אנחנו יכולים להרחיב קריטריונים, אנחנו נפרסם גם איזושהי הזמנה לציבור להציע מבין הארגונים הקיימים, ואולי גם נפנה לארגונים המרכזיים שאנחנו חושבים שיכולים לעניין, הארגונים שהיו בשלב חקיקת החוק.
<דפנה טיש פיגנבוים: ארגוני היצרנים זה באמת התאחדות החקלאים בישראל, ונציע להם, נזמין אותם להציע מדוע הם הארגון היציג לעניין החוק, למה הרלבנטיות שלהם בישיבה בוועדות כמשקיפים – השר בעצם יפעיל את שיקול דעתו על סמך קריטריונים כלליים, ונקווה שיהיו שקופים.
<דפנה טיש פיגנבוים: הנוסח של הסעיף בהתאם למה שאמרנו, כן מייצג את מה שאנחנו רוצים לקבוע.
<הגר סלקטר: צריך להיות ערים לנקודה הזאת, זה לא, לא אפשרי, כי את צודקת, זה מה שלמעשה הסעיף המסמיך בחוק קובע, צריך להיות ערים לזה, שאם יגיע יום הבחירה במי יישב תהיה של השר ולא של המנהל.
<אילן צדיקוב: איזה ארגון.
אלי אלאלוף: סליחה, אדוני, מה שמך לפרוטוקול?
<אילן צדיקוב: אני מהמשרד להגנת הסביבה, תחום משאבי טבע.
<נעה בן שבת: הוועדה כבר פועלת?
<דפנה טיש פיגנבוים: הוועדה ניתן לה כתב מינוי.
<דפנה טיש פיגנבוים: יש את הסעיף בפקודת הפרשנות.
<דפנה טיש פיגנבוים: הוועדה פעילותה נחוצה כבר זמן רב כדי לייעץ לשר, כי התקנות הבאות שאנחנו רוצים להביא, חלקן מבוססות על המלצות מקצועיות של הוועדה.