GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אסי מסינג: אני מזכיר, פרטים לגבי גובה קצבתו של אדם, אלה נתונים שצריך להגן עליהם בצורה מאוד משמעותית, הם לא יכולים להיות מועברים גם לבת זוגו לשעבר, לפני שיש לנו או הוראה חוקית שמסמיכה את זה, או צו שיפוטי.
מאיר כהן: אגב, יש איזו הוראה חוקית לפרט קטן שאני נתקלתי פה שגרם לעיכובים של חודשים – לצלם את תעודת הזהות של בן הזוג, אתם לא יודעים כמה שזה לוקח זמן.
מאיר כהן: כי פה בטופס מצורף צילום תעודת זהות של בן הזוג לשעבר.
<אסי מסינג: של עצמו, לא בעל הפנסיה, של הגרוש, זה שמגיש את הבקשה.
<אסי מסינג: בן הזוג לשעבר הוא מגיש הבקשה, הוא לא הגמלאי.
מאיר כהן: אני לא צריך ללכת לבקש אלא שלי.
<אסי מסינג: שלי.
<אסי מסינג: כל הרעיון פה בחקיקה זה לנסות למנוע מצבים שבהם הגמלאי מנצל לרעה את מעמדו.
<אסי מסינג: אנחנו רוצים למנוע מצבים שבהם - - - חלק משמעותי מהחקיקה הוא ניסיון למנוע מצבים שבהם הגמלאי מנצל לרעה את מעמדו, ולא נותן לאפשר ליישם את פסק הדין.
<אסי מסינג: אבל הכול בכפוף להגנה על פרטיותו של הגמלאי.
<אסי מסינג: לכן אני אומר, בהיבטים האלה, ככל שנדרשים נתונים, שזה בעיקר מדובר על גובה הקצבה - - -
<נעה בן שבת: סליחה, אני מצטערת, אני לא מבינה למה אנחנו נכנסים לאמירה הזאת, ואני חושבת שהיא יוצרת אי בהירות פה דווקא.
<נעה בן שבת: אני שאלתי לגבי העניין של פרטי המוצרים הפנסיוניים שלגביהם חלה הבקשה.
<נעה בן שבת: האם לא יכול להיות שפסק הדין לא אמר מספר חשבון, או סוג הפוליסה, או איזו הוראה מאוד ספציפית, אלא הוא אמר יש לאיש קופת גמל וגם עוד משהו, ואת החלק הזה אנחנו מחלקים, שיעור להעברה הוא כך וכך, תקופה משותפת היא כך וכך, כתב את כל הפרטים.
<נעה בן שבת: האם בן הזוג לא ממלא את הפרט הזה, האם יש פה בעיה?
<אסי מסינג: למי הוא פונה - איזה גוף?
<נעה בן שבת: הוא יודע שיש לו קרן פנסיה מסוימת.
<אסי מסינג: הרי הבעיה לא כשהוא כבר פונה לקרן הפנסיה.
<אסי מסינג: הבעיה היא שהוא צריך לדעת מי קרן הפנסיה, זו הבעיה.
<נעה בן שבת: נניח שהוא יודע את קרן הפנסיה.
<אסי מסינג: - - - קרן הפנסיה, יש שם רק מוצר אחד אין מוצר אחר.
<נעה בן שבת: נבקש ממנו לפרט, אז לכאורה הפרוט הוא - - - אני רק רוצה לוודא.
<אסי מסינג: נדמה לי שיש פה איזשהו בלבול.
אלי אלאלוף: היום יש מערכת של משרד האוצר שבה אתה פונה עם מספר תעודת זהות, ואתה יכול לקבל את כל תכניות החיסכון הפנסיה, אדם על עצמו.
אלי אלאלוף: למה לא בית-המשפט יכול לבקש?
<אסי מסינג: זה צו שיפוטי.
<אסי מסינג: אנחנו לא יכולים.
אלי אלאלוף: בית-המשפט יכול לבקש.
<אסי מסינג: זו פנייה, צו שיפוטי.
<נעה בן שבת: זו פנייה גם למסלקה הפנסיונית.
<אסי מסינג: זה צריך או תיקון חקיקה של המסלקה שמאפשר לבן זוג לשעבר לפנות במישרין, או צו שיפוטי, אין דרך אחרת, צריך לבדוק את זה.
<אסי מסינג: אין בעיה בטופס, רק אשלים את מה שרציתי להגיד קודם לכן.
<אסי מסינג: כשבן הזוג לשעבר פונה לקרן הפנסיה, אין בעיה בהגשת הטופס.
<אסי מסינג: הבעיה היא שהוא לא יודע לאיזה חברות מנהלות הוא צריך לפנות, את הבעיה הזאת אני לא יכול לפתור, למעט מה שאמרנו - העניין של המסלקה, או צו שיפוטי.
מאיר כהן: או לחייב את בני הזוג להגיד.
<נעה בן שבת: אני רק רוצה לוודא, אנחנו גם מצפים למלא למשל את פרטי פסק הדין, ערכאה, מספר הליך, תאריך מתן פסק הדין, וכו', אבל פרטי המוצרים הפנסיוניים מה שמופיע כאן, יכול להיות שלא יהיה לו את המידע, אם כי הוא כמובן הצטרך לפנות לחברה מנהלת ספציפית בנושא הזה.
<גלי עציון: נכון, והחברה לא רוצה לתת את הפרטים, את כל הרכיבים.
<אסי מסינג: נציין בטופס שזו רשות.
אלי אלאלוף: נחזור לתקנות.
<נעה בן שבת: (ב) "בקשה לרישום לעניין חיסכון פנסיוני באמצעות צבירת זכויות בפנסיה תקציבית או בקופת גמל מרכזית לקצבה תוגש לגוף המשלם לפי טופס 2 שבתוספת" – או דומה בעיקרו, רק ההוראות שבו הן מתייחסות להוראות מסוימות שבהם צריך לציין האם פסק הדין קבע הוראות בעניינם, זה הכול לפי מה שנקבע בחקיקה, וכמובן תלוי גם מה שנקבע בפסק הדין, אם לא נקבע כלום בפסק הדין, כמובן שלא צריך לציין אם כן או לא, לא חייבים למלא את ההוראות האלה.
<נעה בן שבת: (ג) בקשה לרישום לעניין חיסכון פנסיוני באמצעות צבירת זכויות בקרן ותיקה תוגש לגוף המשלם לפי טופס 3 שבתוספת" – גם כאן יש הוראות מתאימות לגבי ההוראות המתייחסות לזה.
<נעה בן שבת: (ד) "בקשה לרישום לעניין חיסכון פנסיוני באמצעות צבירת זכויות בקופת ביטוח ישנה תוגש לגוף המשלם לפי טופס 4 שבתוספת" – גם כאן
<נעה בן שבת: ההוראות המתאימות לגבי אותו מוצר של קופת ביטוח ישנה.
<נעה בן שבת: (ה) "הייתה סתירה בין פרטי פסק הדין כפי שצוינו בטופס 1, 2, 3 או 4 שבתוספת לבין הפרטים הכתובים בפסק הדין, תיבחן הבקשה לרישום על בסיס הפרטים שבפסק הדין ופרטים אלו יירשמו בהערה, אם היא תירשם" – החיוב לרשום את ההערה תלוי בשאלה אם יש זכות לרשום אותה, התוספת רק נועדה להבהיר את הדבר הזה, ולא ליצור איזה שיקול דעת נוסף אם לרשום או לא לרשות.
<נעה בן שבת: המסמכים שיצורפו לבקשה לרישום 3.
<נעה בן שבת: לבקשה לרישום יצורפו המסמכים האלה: (1) פסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני או העתק נאמן למקור של פסק הדין; (2) צילום תעודת זהות של בן הזוג לשעבר.
<נעה בן שבת: אופן הגשת הבקשה לרישום 4.
<נעה בן שבת: בקשה לרישום תוגש בדואר רשום או במסירה אישית לכתובת שפרסם הגוף המשלם באתר האינטרנט שלו לצורך הגשת בקשה לרישום.
<מינה אורגד: ברשותך הערה.
<מינה אורגד: יש בעיה עם צה"ל, אין לאן למסור, אין למי למסור, אין כתובת וזה טרטור, ובסופו של דבר זו בעיה.
<מינה אורגד: אי אפשר לצה"ל למסור מסירה ביד.
אלי אלאלוף: בואי נחכה לתקנות של צה"ל, כאשר נדון בצה"ל.
<אסי מסינג: בצה"ל כיום עובדים עם דואר אלקטרוני או בפקס.
אלי אלאלוף: בבקשה, תרשום לו את זה כשזה יהיה בתקנות שלכם.
<נעה בן שבת: השאלה אם אנחנו מאפשרים לשלוח בפקס.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אם אתה אומר דואר אלקטרוני או בפקס, זאת שאלה, איך אנחנו מתיישבים עם מה שאנחנו אומרים פה.
<גלי עציון: אגב, זה דיי יעיל, רק צריך שיהיה מנגנון מסודר שיכול שיאשר שהם קיבלו את זה.
<גלי עציון: לפעמים זה הרבה יותר נוח מדואר רשום, במיוחד בדואר ישראל של היום.
<נעה בן שבת: השאלה היא איך אנחנו מתיישבים בעניין עם התקנות, כי הם אומרים שהם מקבלים את המידע בפקס או בדואר אלקטרוני.
<נעה בן שבת: אם אנחנו כרגע מייחדים את אופן הבקשה לדואר רשום - - -
<אסי מסינג: התקנות לא מתייחסות לצה"ל.
<אסי מסינג: אני חושב שהמנגנון של פקס הוא מנגנון מאוד בעייתי, אני לא הייתי מציע להסתמך עליו בכלל, בטח לא להגשת בקשות שיש להן משמעות בזכויות.
<אסי מסינג: מי שעומד על זכות שהיא מהותית, הצטרך לעשות את המאמץ או לדואר רשום, או לשלוח באינטרנט עם אישור מסירה ולא משהו אחר.
מאיר כהן: עדיף שזה יהיה כך.
<גלי עציון: מה זה באינטרנט עם אישור מסירה במייל?
<אסי מסינג: כן, במייל.
<גלי עציון: יש בעיה עם זה.
<גלי עציון: אנחנו רק גורם שיהיה איזשהו גורם שיאשר קבלה, זה הכול, זה היתרון שיש בדואר רשום.
<אסי מסינג: לכן אנחנו כרגע לא נתנו את עניין המייל, ממילא אולי נסדיר אותו, הוא מעלה שורה של בעיות בעתיד.
<אסי מסינג: אני חושב שדיי כרגע בדואר רשום ומסירה אישית.
<אסי מסינג: אחרי שתהיה הסדרה של כל נושא הפרטיות והבעיה של השחרה של פסקי הדין, וכו', רק אז נדמה לי שאפשר יהיה לפתור את העניין.
<גלי עציון: אם אתה שולח למייל מסוים, זה כמו שאתה שולח דואר רשום.
<אסי מסינג: לא, צריכה להיות מערכת הגנה על הפרטיות.
<אסי מסינג: צריך לבנות מערכת כזאת.
<מינה אורגד: רק צריך לפתור את הבעיה בצה"ל.
<אסי מסינג: כרגע, מה שמוצע כאן בתקנות זה רק דואר רשום או מסירה אישית.
<אסי מסינג: אני אומר שוב, מדובר בזכות מהותית ואפשר יהיה לעמוד בה.
<אסי מסינג: כרגע רק דואר רשום, זכות מהותית.
<נעה בן שבת: אנחנו בתקנה 5.
<נעה בן שבת: מועדים לקליטת בקשה 5.
<נעה בן שבת: קליטת בקשה לרישום בגוף משלם תיעשה לא יאוחר מן המועדים האלה: לגבי הסדר פנסיה תקציבית - שבעה ימי עסקים ממועד הגשתה של בקשה מלאה; (2) "לגבי חלוקת חיסכון פנסיוני באמצעות צבירת כספים ולגבי חלוקת חיסכון פנסיוני באמצעות צבירת זכויות שאינו הסדר פנסיה תקציבית – ארבעה ימי עסקים ממועד הגשת בקשה מלאה" – המועד הזה של הקליטה, משפיע גם אחרי זה גם על הזכויות שנספרות מאותו מועד.
<נעה בן שבת: מועדים לרישום בקשה 6.
<נעה בן שבת: גוף משלם ירשום ברישומיו הערה בדבר פסק דין לחלוקת חסכון פנסיוני לא יאוחר מעשרים ימי עסקים ממועד הגשתה של בקשה מלאה.
<נעה בן שבת: פרק ג': מתן הודעות ומועדים למסירתן הודעה בדבר רישום הערה 7.
<נעה בן שבת: (א) הודעת גוף משלם לחוסך ולבן זוגו לשעבר בדבר רישום הערה לפי סעיף 4(ג) לחוק תכלול, בין השאר, את הפרטים שנרשמו לפי סעיף 4(א) לחוק.
<נעה בן שבת: (ב) לעניין הסדרי צבירת כספים והסדרי צבירת זכויות בקופת ביטוח ישנה, הודעה כאמור בתקנת משנה (א) תתייחס בנפרד לאופן חלוקת הכספים בכל אחד מחשבונות החוסך בקופת הגמל.
<נעה בן שבת: (ג) "נוסף על משלוח הודעה כאמור בדואר רשום גוף משלם רשאי לשלוח הודעה כאמור לחוסך ולבן זוגו לשעבר לכתובות דואר אלקטרוני שמסרו החוסך ובן הזוג לשעבר ובלבד שנתנו הסכמתם לכך" – אנחנו מדברים על הודעה שנשלחת בחזרה מהגוף על כך שהוא רשם את אותה הערה.
<נעה בן שבת: ההודעה הזאת תישלח כבר לכתובות הדואר האלקטרוני שהם עשו, אבל אם הם נתנו הסכמה לכך.
<נעה בן שבת: אולי צריך להכניס לטופס הסכמה למסירה.
<עפרי גופר: צריך את ההסכמה של הגמלאי אם הוא רוצה, אבל גם ככה שולחים לשניהם בנפרד, רק אם מתקבל, רק אם נתקבלה הבקשה, היא נדחתה בכל מקרה לגמלאי.
<עפרי גופר: אמרנו שבאמת נוסיף את זה לטופס.
<נעה בן שבת: הודעה על תחילת תשלום קצבה לבן זוג לשעבר 8.
<נעה בן שבת: נרשמה הערה לפי סעיף 4 לחוק לפני שהחלה להיות משולמת קצבה לחוסך - (1) לעניין הסדר חלוקת חיסכון בקרן ותיקה או בקופת ביטוח ישנה, גוף משלם ישלח הודעה לבן זוג לשעבר על מועד התשלום הצפוי של קצבת הפרישה לגמלאי, שישה חודשים לפני מועד הזכאות לקבלת קצבת פרישה ראשונה של גמלאי לפי הסדר החיסכון; (2) ביקש חוסך לדחות או להקדים את מועד פרישתו, ישלח הגוף המשלם הודעה, כאמור בפסקה (1), בתוך 7 ימי עסקים מהמועד שבו נודע לגוף המשלם על מועד פרישתו הצפוי של החוסך; (3) לעניין הסדר פנסיה תקציבית, גוף משלם ישלח הודעה לבן זוג לשעבר על מועד התשלום של קצבת הפרישה לגמלאי, תוך ארבעה עשר ימי עסקים מהמועד שבו אישר הגוף המשלם את זכאותו של הגמלאי לקצבה; (4) הודעה כאמור בפסקה (1) תכלול פירוט של המסמכים הנדרשים לגוף המשלם לצורך ביצוע תשלום קצבה לבן זוג לשעבר.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על מצב שבו נרשמה הערה, יכול להיות שהיא נרשמה לפני שנים, הערה על קיומו של פסק הדין, וכעת, החוסך אמור לקבל קצבה, ובן הזוג לשעבר אמור להתחיל לקבל קצבה.
<נעה בן שבת: יש פה הסדרים לגבי מסירת הודעה, דע לך שהוא עומד להתחיל לקבל קצבה, תיכף נתחיל לשלם לך, וגם לברר את הפרטים העדכניים לאיזה חשבון בנק צריך להעביר את הכספים, את הפרטים העדכניים של בן הזוג לשעבר, ולכך נועדה פסקה 4 בעניין הזה.
<נעה בן שבת: מתן הודעה על סייג להעברת חלק מיתרה צבורה 9.
<נעה בן שבת: 4 "לעניין חלוקת חיסכון פנסיוני באמצעות צבירת כספים, הודעה בדבר הסייג שבשלו נמנע גוף משלם מלהעביר כספים מיתרה צבורה של עמית לפי סעיף 12(א) לחוק תישלח לחוסך ולבן זוגו לשעבר במועדים כלהלן" – המטרה היא לאפשר לצד השני, או לצדדים לטפל בסייג – אם מדובר בעיקולים, אם מדובר בהוראות אחרות שמונעות את העברת הכספים, שיידע על קיומו של הסייג, ויוכל לטפל בעניין.
<נעה בן שבת: (1) לגבי סייג מהסייגים כאמור בפסקאות (1) עד (4) בסעיף 12(א) לחוק - במועד שבו נשלחה ההודעה בדבר רישום הערה לפי סעיף 4(ג) לחוק; (2) לגבי סייג כאמור בפסקה (5) בסעיף 12(א) לחוק – במועד שבו נשלחה ההודעה בדבר רישום הערה לפי סעיף 4(ג) לחוק או תוך שבעה ימי עסקים מהמועד שבו התקבל צו של בית משפט המונע את ההעברה, לפי המאוחר מבניהם.
<נעה בן שבת: דוחות והודעות לבן זוג לשעבר של גמלאי 10.
<נעה בן שבת: (א) עד היום החמישה עשר בחודש שבו החל גוף משלם להעביר לבן זוג לשעבר חלק מקצבת פרישה של גמלאי, ישלח גוף משלם לבן הזוג לשעבר שמועבר לו חלק מקצבת פרישה לפי סעיף 13 או 14 לחוק דוח אשר יכלול את הפרטים האלה, לפי העניין:
<אסי מסינג: זו תקנה שהיא לא צריכה אישור ועדה, אולי כדאי לוותר על ההצעה.
<נעה בן שבת: אני חושבת שאם היא הובאה נקריא אותה.
<נעה בן שבת: (1) בהסדרי צבירת זכויות - סכום הקצבה המלאה לאחר הפחתה כמשמעותה בסעיף 16(א)(1) לחוק, ככל שישנה; (2) סך כל ההפחתה כמשמעותה בסעיף 16(א)(1) לחוק ככל שישנה; (3) השיעור להעברה; (4) הסכום המועבר לבן הזוג לשעבר מקצבת הפרישה לפי סעיף 14 לחוק או לפי סעיף 13; (5) היוון גמלאי חלק מקצבתו לסכום חד-פעמי לתקופה שאינה עולה על 5 שנים לפני מועד קליטת הבקשה, ובמועד שבו החל גוף משלם להעביר את קצבת הפרישה לבן זוג לשעבר טרם הסתיימה ההפחתה של חלק הקצבה המהוון מסכום הקצבה, יצוין השיעור שמנוכה מהקצבה של בן הזוג לשעבר בשל ההיוון ומשך התקופה שלגביה בוצע ההיוון; (6) בהסדרי צבירת זכויות - במקרה שבן זוג לשעבר התחייב לשאת במלוא סכום ההפחתה לגבי העבר, יפורטו כללי התשלום כהגדרתם בסעיף 30(ב)(2)(ד) לחוק.
<נעה בן שבת: (ב) בנוסף לאמור בתקנת משנה (א), גוף משלם ישלח לבן זוג לשעבר של גמלאי, אחת לשנה לפחות, דוח תקופתי שיכלול את הפרטים שבתקנת משנה (א)(1) עד (4).
<נעה בן שבת: (ג) "לעניין תקנה זו, לא יובאו בחשבון סכומי קצבה שפסק הדין לחלוקת החיסכון אינו חל לגביהם" – כדי להפריד בין הדיווחים, וכמובן לא לדווח.
<נעה בן שבת: אני מניחה שכל ההוראות שנגעו עד עכשיו גם כן נוגעות רק למה שפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני נגע לו.
<נעה בן שבת: פרק ד': בחירת בן הזוג לשעבר בדבר העברת סכום ממרכיב הפיצויים דרכי ההודעה של בן הזוג לשעבר על בחירתו בהעברת סכום ממרכיב הפיצויים 11.
<נעה בן שבת: "בן זוג לשעבר יודיע לגוף משלם על החלטתו בדבר העברת סכום ממרכיב הפיצויים לפי החלופות המנויות בסעיף 6(ה)(1) לחוק, באמצעות טופס 5 שבתוספת".
<נעה בן שבת: יש מספר חלופות לגבי היעדים של הסכומים, והטופס בנוי כך שמעבר לפרטים הכלליים, כן נדרש גם כן פירוט של המוצרים הפנסיוניים.
<נעה בן שבת: צריכה להיות מודעות.
<נעה בן שבת: בן הזוג לשעבר כבר מוכר, לכן אין פה פרטים של בן הזוג לשעבר, אולי צריך להוסיף פה את הפרטים של המבקש לצורך העניין.
<נעה בן שבת: לפחות את הפרטים של המבקש, גם אם המבקש כבר מוכר בתוך המערכת הזאת.
<נעה בן שבת: זה נשמט - כאן כן צריך לדעת מה סוג המוצר, כי הוא צריך לדעת שיש מרכיב פיצויים.
<נעה בן שבת: כאן יש שתי חלופות עקרוניות שבכל אחת מהן יש מספר אפשרויות שהוא צריך לבחור ביניהם.
<נעה בן שבת: אחת – האם הוא מבקש שכל הסכום יועבר לאחד מאלה, או שהוא יעשה חלוקה של אחוזים, יכול להיות שחלק מהסכום יעביר בצורה מסוימת, וחלק מהסכום יעביר בצורה אחרת – אלה חלופות 1, ו-2, ובכל אחת מהן הוא יכול או למשוך את הכספים, או להעביר אותם לאחד החשבונות או חשבון חדש, או למרכיב התגמולים בחשבון החדש, הפרוט מצוי כאן.
<נעה בן שבת: יש פה הבהרה לגבי המיסוי, כל ההוראות שקבועות בחוק, וכמובן, הדבר הזה יכול להיעשות, רק אחרי שבאמת יש זכאות לבן הזוג שהוא החוסך בהסדר הזה לקבל את הכספים שהמעסיק לא יכול למשוך אותם.
<נעה בן שבת: פרק ה': הוראת שעה ותחילה הוראת שעה 12.
<נעה בן שבת: "על אף האמור בתקנה 6, בתקופה שעד יום י"ד בטבת התשע"ח (1 בינואר 2018), יראו כאילו במקום "לא יאוחר מעשרים ימי עסקים" נאמר "לא יאוחר מארבעים ימי עסקים" – זה הימים שיכולים לחלוף עד הרישום של ההערה לפי סעיף 6.
<נעה בן שבת: 40 ימי עסקים שזו כבר תקופה משמעותית, אני מבינה שזה כדי לאפשר לקופות להיערך, לכך נועדה הוראת השעה.
<נעה בן שבת: תחילה 13.
<נעה בן שבת: תחילתן של תקנות אלה 6 חודשים מיום פרסומן.
<אסי מסינג: אני מציע רק לאור העובדה שהתקנות קצת התעכבו באיחור, להזיז את זה בעוד חצי שנה, זה כמובן מועד מרבי, זה לא מועד מזערי כדי לאפשר את תקופת ההיערכות כפי שהיא תוכננה במועד.
אלי אלאלוף: רק פה אתה רוצה להאריך, ובחוק עצמו לא?
<אסי מסינג: שם כבר הארכנו, כזכור.
<נעה בן שבת: זאת אומרת פברואר 2018 יהיה בתקופת הארכה.
<אסי מסינג: אני מציע שיהיה 1 ביוני או ביולי.
<נעה בן שבת: השאלה מדוע נחוץ הזמן הזה?
<נעה בן שבת: אנחנו מתקינים את התקנות, נניח, יפורסמו ביוני, יש חצי שנה לגורמים להיערך גם בהתחשב בתקנות.
אלי אלאלוף: זה מביא אותנו ל-2018.
<נעה בן שבת: 40 ימי עסקים – זאת אומרת חודשיים.
<אסי מסינג: כתקופה מרבית.
<נעה בן שבת: כתקופה מרבית לרישום, זאת אומרת, בתקופה הזאת בן הזוג לשעבר יש כל מיני אפשרויות למניפולציות.
אלי אלאלוף: בואו נקצר לספטמבר 2017.
<אסי מסינג: לא, זה לא ישים, כי התקנות מתפרסמות רק עכשיו זה עוד שלושה חודשים.
<אסי מסינג: הן גם נכנסות לתוקף רק שישה חודשים מיום פרסומן.
<אסי מסינג: זה צריך מיכון של העניין.
<אסי מסינג: אנחנו רוצים שיהיה נגיש בסוף, שהטפסים יהיו נגישים.
<אסי מסינג: מישהו צריך להנגיש אותם, זה לא די בפרסום התקנות.
<נעה בן שבת: אם באמת תחילת התקנות, כפי שהוצע פה בתקנה 13 – שתחילתן של תקנות אלה שישה חודשים מיום פרסומן, אז באמת אנחנו מגיעים עם זה ל-1 בינואר 18' כמעט.
<אסי מסינג: כמובן ההנחיה תהיה לנסות לקצר את התקופה כמה שיותר.
<אסי מסינג: פשוט לעשות את זה עוד הוראת שעה, זה חוק מסובך, חוק מורכב ליישום, לא מציע להקשות בעניין הזה.
אלי אלאלוף: תאריך מדויק.
<אסי מסינג: במקום 1 בינואר, 1 ביולי 2018.
אלי אלאלוף: 1 ביולי 2018.
<אסי מסינג: התקנות ייכנסו לתוקף כבר ב-1 בינואר, או אפילו לפני, שישה חודשים עוד לפני 1 בינואר, אם הם יעודכנו לפני חודש מאי, לצורך העניין 1 בינואר, ויהיה עוד תקופת היערכות מבחינת פרק הזמן המרבי שבו צריך לרשום לגופים המשלמים - נוספת כדי לקצר את הזמנים, רק כדי לקצר את זמני הרישום.
אלי אלאלוף: כדי לקצר, אתה מאריך.
<אסי מסינג: אני קובע נורמה של הזמן המרבי לרישום, שהיא בהוראת הקבע תעמוד על 20 ימי עסקים, בהוראת מעבר בין 1 לינואר 2018, ל-1ביולי 2018, 20 ימי עסקים יעמדו על 40 ימי עסקים.
<נעה בן שבת: השאלה אם אי אפשר לבוא ולהגיד, כיוון שאנחנו כבר תקופת היערכות ארוכה של חצי שנה, אז שבתקופה הזאת ייערכו לכול, ויוכלו לעמוד מאותה תקופה ב-20 ימי עסקים בלי הוראת שעה.
<אסי מסינג: זה אומר שאין הערכות.
<אסי מסינג: אני מציע בשביל לא למנוע מצב שבו חלילה גופים מיישמים לא יוכלו לעמוד ברשויות, בכל זאת, לתת את פרק הזה.
<אסי מסינג: זה ברור שגוף שירצה לטפל בזה כמה שיותר מהר, אז הוא יטפל בזה כמה שיותר מהר.
אלי אלאלוף: למה שירצה לטפל בזה ביוזמתו, ולא ביוזמת המחוקק?
<אסי מסינג: כי בהיותו בן זוג לשעבר, לא מסתפק בזה שהוא שולח את הבקשה, הוא, מן הסתם גם מרים טלפונים, לכן זה אינטרס של כולם לטפל בעניין כמה שיותר מהר, אין שאלה בכלל.
<נעה בן שבת: כשחושבים על הדחייה שכבר ניתנת דחיה של שישה חודשים, אז יכול להיות שאפשר כבר לצפות כבר מהגופים – אנחנו מדברים על הסדר שכבר פועל, אז קשה לי לראות למה אנחנו צריכים לתת להם עוד תקופת הרצה, הייתי מבינה אם זה הסדר חדש עוד היום לא פועל וכו'.
<נעה בן שבת: אבל גם היום הם מגישים בקשות, הם אמורים לרשום אותם, נכון שלא קבענו להם זמנים, אבל זה אמור להיות רישום מהיר.
<אסי מסינג: אני מזכיר שיצירת הטפסים וההיערכות להפנמה של כל מה שכתוב בתוך השדות, זה משהו שפשוט לוקח זמן.
אלי אלאלוף: הגוף הכי גדול זה החשבות של האוצר?
<אסי מסינג: לא, יש לך גם את כל הגופים המוסדיים, הבעיה היא לא באוצר, הבעיה היא בגופים המוסדיים שהם חברות ביטוח, חברות מנהלות של קופות גמל, חברות מנהלות של קרנות פנסיה – כל הגופים האלה הצטרכו להיערך, אני מזכיר שזה לא השינוי היחיד שהם צריכות ליישם בתקופה הקרובה.
<אסי מסינג: אנחנו נדאג, ננסה לראות כמה שזה יהיה קצר יותר.
<אסי מסינג: אבל אני חושב שפרק זמן של היערכות שמוצע כאן, פרק זמן סביר, וצריך לתת את הזמן הזה לגופים על מנת למנוע תקלות.
אלי אלאלוף: נתפשר 30 יום ימי עסקים, סוף מרץ 2018.
<מינה אורגד: ברשותך, חבר הכנסת אלי אלאלוף, יו"ר הוועדה, זה מחזיר אותי לסיפור של התקופה שניתנה לפסקי הדין שניתנו לפני החוק.
<מינה אורגד: אנחנו כבר עוברים את התאריך שניתן להם, זה ניתן רק עד ינואר 2018.
<מינה אורגד: אני מבקשת אוטומטית להצמיד למה שהאוצר מבקש, ולדון במהרה בהארכה, זאת אומרת, זה מכניס אותנו לבעיה מאוד קשה.
אלי אלאלוף: זה יבוא בחקיקה, לא עכשיו בתקנות.
אלי אלאלוף: אנחנו עוברים להצבעה.
אלי אלאלוף: אנחנו סומכים להביא גם את התקנות המשלימות עבור צה"ל והעובדים.
אלי אלאלוף: אנחנו היום ב-3.1.2017, ה' בטבת התשע"ז והשעה 9:16 דקות.
אלי אלאלוף: אני מודה לכם שהגעתם בזמן.
אלי אלאלוף: האיחור נובע מזה שהיה פיליבסטר אפילו לא מעניין, החלק שהייתי.
אלי אלאלוף: אני לא יודע אם יש - -
יואל חסון: זה בעיני המתבונן, מעניין או לא מעניין.
אלי אלאלוף: אני אמרתי על עצמי.
יואל חסון: את עובדי התאגיד זה עניין?
יואל חסון: את האופוזיציה זה עניין?
אברהם פורז: תמיד יש נאומים טובים ששווה להאזין, ונאומים פחות טובים שפחות שווים.
אלי אלאלוף: אדון פורז, אתה יכול להיות מהצד של האקס.
אלי אלאלוף: אתך יש לי רומן ארוך.
אלי אלאלוף: היינו פעם בד"ש.
אלי אלאלוף: אתם זוכרים מפלגה כזאת?
אלי אלאלוף: זה לפני שנולדת.
יואל חסון: מסרה לנו דש לתקופה קצרה.
אברהם פורז: לא, יכול להיות שזה היה לפני שנולדת.
יואל חסון: אני נולדתי ב-73.
יואל חסון: אני נראה צעיר, אני לא כזה צעיר.
אברהם פורז: אז אפילו לא היית בגן חובה.
אלי אלאלוף: אז אנחנו בהצעת חוק המהנדסים והאדריכלים (תיקון – שינוי הרכב מועצת ההנדסה והאדריכלות), התשע"ו-2016.
אלי אלאלוף: מי נציג המשרד?
אלי אלאלוף: יש לי רק בקשה, איזה סיכום ביניים היה לי עם שולי מועלם שאפשר לדון אבל היא היתה רוצה להיות פה בהחלטה.
יואל חסון: אז מה זה אומר?
יואל חסון: לדעתי אין הרבה ויכוח אבל טוב, החוק הוא מאוד מאוד פשוט: הוא מבקש להוסיף נציג מטעם ארגון המהנדסים והאדריכלים העצמאיים בישראל.
יואל חסון: הארגון היום, יש בו אם אני זוכר, תשעה חברים ומבקשים להוסיף נציג נוסף - -
<קריאה: לגרוע אחד?
יואל חסון: להשאיר את זה תשעה.
יואל חסון: יכול להיות שהוועדה פה תחשוב על רעיונות נוספים, אני לא יודע, אנחנו פתוחים.
יואל חסון: הרעיון הוא להוסיף נציג נוסף אחד לארגון שבסך הכל מייצג את המספר הגדול ביותר של המהנדסים והאדריכלים העצמאיים.
יואל חסון: זה חוק שמנסים לעשות אותו כבר המון שנים וזה בסך הכל בסוף מביא למצב של ייצוג חסר של קבוצה מאוד חשובה.
יואל חסון: בעיני הדבר מאוד פשוט, אני אשמח לשמוע ממי שחושבים אחרת מאתנו ולנסות להגיע לאיזה שהוא פתרון אבל כל פתרון לא יכול להיות פחות מאשר לארגון הזה יהיה ייצוג אחד או של יותר וזהו.
אברהם פורז: אני עורך דין אברהם פורז, אני מייצג את הארגון.
אברהם פורז: עורך דין ליאור בר-און שהוא המנכ"ל מיד יסביר את זה באריכות.
אברהם פורז: אני רק רוצה לומר שאני מודה גם למשרד האחראי וגם לממשלה שתמכה בהצעת החוק הזאת.
אברהם פורז: הצעת החוק הזאת עברה בתמיכת הממשלה.
אברהם פורז: המועצה הזאת, מועצת - - -
<קריאה: בדרך כלל שמשהו עובר בקריאה הטרומית זה מקבל – וכאן זה עבר בלי תנאים מיוחדים בוועדת שרים.
יואל חסון: מי אמרה לא ידענו?
אלי אלאלוף: דברי בקול רם ותתקרבי למיקרופון.
יואל חסון: ולא ידוע לכם שזה בתמיכת ממשלה?
יואל חסון: ועדת שרים לחקיקה אישרה את זה.
<נטע ברנר נאור: השר שלנו לא - - - צריך לבדוק מתי זה אושר בוועדת שרים - -
אלי אלאלוף: אני רוצה להבין מי זה השר שלכם היום?
<נטע ברנר נאור: שר הרווחה לא מסכים - - -
יואל חסון: זה אושר בוועדת שרים לחקיקה.
יואל חסון: אם לממשלת ישראל תהיה עמדה חדשה של הוועדה, לא של שר, זה משנה אולי את עמדת הקואליציה אבל השר, עם כל הכבוד, כפוף להחלטות ועדות שרים לחקיקה.
אברהם פורז: היתה החלטה של ועדת השרים לתמוך, וזה מה שצריך - -
אלי אלאלוף: זה צריך להיות בתיאום עם משרד – כתוב בהחלטת ועדת השרים שזה חייב להיות בתיאום עם משרד המשפטים ובהסכמת משרד הכלכלה.
<נטע ברנר נאור: היתה הסכמה.
<קריאה: ההסכמה זה אחר כך.
<קריאה: - - - אז ההסכמה צריכה להיות פה, ההסכמה צריכה להיות בוועדה.
אלי אלאלוף: אז מה עמדתכם?
<נטע ברנר נאור: שר הרווחה לא תומך בהצעת החוק הזאת כידוע לי אבל יושב ראש המועצה יכול לייצג את שר הרווחה.
אלי אלאלוף: זה נקרא שר העבודה היום, לא?
<קריאות: כן, שר העבודה והרווחה.
אלי אלאלוף: לא, אבל זה אחרי שר העבודה כי את, כיועצת משפטית, את עזרת לנו.
אלי אלאלוף: מצד אחד זה משרד הכלכלה - -
<נטע ברנר נאור: אדוני, גם אני מבולבלת.
<נטע ברנר נאור: אני צריכה להגיד עדין שאני במשרד הכלכלה ואני מייצגת את עמדת שר העבודה.
<נטע ברנר נאור: אני מצטערת, זה הבלבול שלנו גם אבל מבחינתנו, הצעת החוק הזאת לא יכולה להתקבל משום שהיא מפרה את האיזון.
<נטע ברנר נאור: זאת אומרת, שאם היא תתקבל יהיו 14 נציגים חוץ-ממשלתיים ורק 13 ממשלתיים - -
אלי אלאלוף: אז הנימוק של ההתנגדות של השר זה האיזון.
אלי אלאלוף: מאבד את האיזון.
<נטע ברנר נאור: יש לי עוד נימוקים: הלשכה מונה כ-15,000 חברים ואילו הארגון מראה כדי 1,780 נכון ל-2014.
<נטע ברנר נאור: בלשכה יש הרבה מאוד אנשים אדריכלים ומהנדסים עצמאיים.
<נטע ברנר נאור: במועצה עצמה, שלושה לפחות מתוך התשעה של הלשכה הם עצמאיים, אני יכולה להגיד את שמותיהם אם אדוני ירצה, ואנחנו חושבים שהחלטת השר שביקשה ב-2014 שלא לצרף ארגון עצמאיים היא נכונה מאחר שהייצוג שלהם אכן קיים.
<נטע ברנר נאור: עכשיו, אם ניתן פה פתח לארגוני עצמאיים, יבואו מחר כל מיני עמותות של כל מיני מהנדסים שונים, שירצו על בסיס האג'נדה שלהם להתקבל למועצה.
<נטע ברנר נאור: אנחנו חושבים שאם החוק - -
אלי אלאלוף: מה רע בזה בדמוקרטיה שלנו?
<נטע ברנר נאור: זה לא רע.
אלי אלאלוף: שיהיה ייצוג הולם לכל אחד?
<נטע ברנר נאור: אם יהיה ייצוג הולם לכל אחד, זה צריך להיות פרופורציונאלי לכמות החברים בתוך - -
אלי אלאלוף: אז לפי מה שאמרת הם כבר 12%.
<נטע ברנר נאור: איך?
אלי אלאלוף: 15 ו-1,700 - -
<קריאה: אנחנו כבר מעל 2,200.
<נטע ברנר נאור: והם אומרים שהם מעל 15.
<נטע ברנר נאור: אני נתתי את הנתונים של 2014, הם אומרים שהם כבר 20,000 אבל הבעיה באיזון – תראי, בסעיף 3 בחוק המהנדסים כתוב שהשר, שהוא דרך קבע יהיה היושב ראש - -
<נירה לאמעי-רכלבסקי: כן, ארבעה נציגים אקדמיים, 13 נציגי ממשלה - -
<נטע ברנר נאור: כן, אז אם את עושה תשעה ועוד ארבע זה 13.
<נטע ברנר נאור: היושב ראש לא נחשב כי הוא יכול להיות גם נציג שהוא לאו דווקא נציג המדינה.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: לא, אבל אני לא מבינה איפה כאן הבעיה באיזון: יש 13 נציגי - -
<נטע ברנר נאור: - - - זה לא מאוזן?
<נטע ברנר נאור: כרגע זה מאוזן אבל אם יהיה עוד נציג?
<נירה לאמעי-רכלבסקי: לא, זה לא עוד נציג.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: הרעיון הוא להוריד מהתשעה מלשכת המהנדסים אחד, ולשים במקומו - -
<קריאה: במניין נציגי הלשכה.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: מבחינת המניין לא בעד אבל אפשר לקבוע שליושב ראש יהיה קול כפול, זאת לא בעיה.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: חשבתי שיש איזון מהותי שאת מדברת עליו.
יואל חסון: לא משנים את האיזון המהותי שם.
<נטע ברנר נאור: מה שלי חשוב להגיד – לא, כי היתה הצעה שזה יהיה מנציגי הממשלה, ואם זה לא - -
יואל חסון: כתוב במפורש.
אלי אלאלוף: רגע, אני רוצה להבין את הערות הביניים.
<אברהם מונל: היום יש תשעה נציגים של לשכת המהנדסים בגלל שהם עברו - - - .
<אברהם מונל: כפי שנאמר, שמתוך התשעה זה בעצם שמונה שקיבלו את המינוי והתשיעי עדין ללא מינוי, אז מתוך השמונה האלה שכבר קיבלו את המינוי ישנם שלושה שהם עצמאיים, שהם נמצאים בארגון של עצמאיים כך שאנחנו לא רואים כאן - -
יואל חסון: אתה מטעם הלשכה?
<אברהם מונל: אני ראש המעוצה.
יואל חסון: מטעם מי?
יואל חסון: המדינה?
<אברהם מונל: אני מינוי של השר.
<קריאה: הוא עובד משרד הרווחה.
אלי אלאלוף: כבר בדקו שמופיע שזה אתם?
אלי אלאלוף: זה כבר השתנה בתיאור שלכם, האישי?
אלי אלאלוף: מה כתוב לכם בתיאור שלכם?
אלי אלאלוף: שכר של - -
<אברהם מונל: עוד לא כתוב.
<אברהם מונל: השם של המשרד לא כתוב - -
אלי אלאלוף: כי אתה אחראי, אתה המהנדס של המשרד, דאגת לזה אבל במשכורת, בתלוש משכורת אתם עוד משרד הכלכלה?
<אברהם מונל: לא כלכלה.
<אברהם מונל: הם כלכלה ואנחנו רווחה.
אלי אלאלוף: הייעוץ המשפטי בא מהכלכלה לטובת העבודה.
<אברהם מונל: משהו כזה.
<אברהם מונל: זה קצת מבולבל...
<נטע ברנר נאור: התחום של התעסוקה, זו פשוט יחידת מטה.
<אברהם מונל: אבל כיום הכל באחריות שר העבודה והרווחה.
<אברהם מונל: כשאני אומר שר העבודה והרווחה - - - עמדתו היא שמה שקיים היום, הוא מבקש לא לעשות שום שינוי.
<אברהם מונל: מכך משתמע ששלושה נציגים מתוך התשעה או מתוך השמונה שהשלכה שלחו עד היום הם עצמאים בעצמם - -