GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נורית קורן: עוד נושא אחד שמאוד חשוב לי זה הנושא של הפרעות אכילה.
נורית קורן: אני רוצה לדעת כמה מטופלים בהפרעות אכילה באמת מאושפזים בתוך בתי החולים הפסיכיאטרים מכיוון שאין מחלקה ייעודית לנושא הזה ואין מי שמטפל בהם רק בנושא הזה.
נורית קורן: זה מאוד חשוב להפריד אותם כי הטיפול הוא טיפול אחר לגמרי.
אלי אלאלוף: חברים, אני ממש מתנצל בפני כל מי שלא קיבל את זכות הדיבור אבל אני חייב לסכם.
אלי אלאלוף: אני שוב מודה לכל מי שהביא לתודעתנו את הנושא הזה, גם העיתונות, ואני אומר את זה במלוא האחריות, וגם לחברי הכנסת שביקשו דיון דחוף וראיתם כמה הוא אקוטי וכמה הוא חשוב.
אלי אלאלוף: זה לא הדיון האחרון והוא גם לא היה הראשון.
אלי אלאלוף: אנחנו נקיים עוד דיון, אני מקווה, בקרוב.
אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד לכם שאני מצטרף לדבריו של פרופסור שמיר כי היה לי ניסיון אישי.
אלי אלאלוף: יום אחד קיבלתי טלפון מבית חולים פסיכיאטרי בבאר שבע, ופרופסור קפלן, לפני כ-15 שנים, אמר לי שיש לו שלושים ילדים וביקש שאוציא אותם מבית החולים.
אלי אלאלוף: אני חשבתי שזה טלפון הזוי.
אלי אלאלוף: אז ניהלתי את קרן רש"י וביקשתי ממנו שייתן לי ללמוד את הנושא.
אלי אלאלוף: היום יש מה שנקרא אדנים שהוא כבר לא עם שישים ילדים כפי שתכננו אלא עם כמעט מאתיים ילדים, שישים באדנים ועוד כ-140 במקומות אחרים.
אלי אלאלוף: הוציאו ילדים מבתי החולים הפסיכיאטרים בלי לפגוע בפסיכיאטריה.
אלי אלאלוף: הרווחה בטיפול שלה הצילה אותם והחזירה אותם לחיים נורמליים, לקהילה.
אלי אלאלוף: בעיני זה בקהילה.
אלי אלאלוף: חלקם אמנם בכפר יפה ופסטורלי, אבל חלקם בבתים.
אלי אלאלוף: זה יותר זול למדינה.
אלי אלאלוף: כאן חייב להיות שיתוף פעולה בין המשרדים כי ברגע שלקחו אותם מהבריאות בעלות של 300 ומשהו דולר ליום, העבירו אותם לרווחה, זה רק מאתיים שקלים ליום או 300 שקלים ליום.
אלי אלאלוף: זה טוב לילד, טוב לכלכלה ובמיוחד טוב למשפחות שראו שהילדים שלהם יוצאים לדרך הנכונה.
אלי אלאלוף: לכן אם מותר לי להמליץ המלצה גורפת הכי חזקה שאני הייתי יכולה להמליץ עליה, בבקשה, תשימו דגש על הוצאת הילדים כמה שיותר מהר ממערכת הבריאות הפסיכיאטרית.
אלי אלאלוף: להוציא אותם מהפסיכיאטריה.
אלי אלאלוף: אני ראיתי את התוצאות.
אלי אלאלוף: אני מכיר אישית כמה מקרים וזה פשוט תענוג לראות איך הצליחו להציל אותם הצוות הנפלא של אדנים.
אלי אלאלוף: לאור ריבוי ההצעות, שכולן מאוד רציניות, קיבלתי את הסכמת המנכ"ל, אני אשב אתו על תכנית עבודה שתיתן עדיפות לנושא הזה ואנחנו נחזור לדיון בעוד שישה חודשים מקסימום כדי שנציג תכנית בוועדה.
מאיר כהן: אדוני, למה אנחנו לא יכולים לבקש, בגלל חשיבות העניין, משר הבריאות שיגיע לוועדה ולא בעוד חצי שנה?
<משה בר סימן טוב: הוא יגיע מתי שתזמינו אותו,.
נורית קורן: המנכ"ל הוא זה שצריך לבנות תכנית ולא השר.
אלי אלאלוף: המנכ"ל ביקש להגיע ואנחנו הצענו לו ותיאמנו את המועד.
אלי אלאלוף: זה נעשה בתיאום.
אלי אלאלוף: אני חושב שגם השר בוודאי יבוא אבל שיבוא עם תכנית עבודה ממשית כדי שנדע על מה אנחנו נלחמים ואיך נאבקים כי לכולם ברור שבלי תוספת משמעותית למערכת הבריאות, מערכת הבריאות הזאת תמשיך להתהלך בצורה קשה ולא תשרת את הציבור שהיא אמורה לשרת.
אלי אלאלוף: לכן אין ברירה ואני חוזר על זה ואומר את זה, בניגוד לשר הבריאות שאמר לי שהוא מעדיף את הסיעוד, אני מעדיף קודם כל את שירותי הבריאות על הסיעוד.
אלי אלאלוף: הסיעוד, עשרים אחוזים היום בבעיות ואנחנו צריכים למצוא להם פתרון אחר.
אלי אלאלוף: אבל האלפים, עשרות האלפים שזקוקים היום למערכת בריאות יותר מעשית, בלוח הזמנים הנדרש.
אלי אלאלוף: לא יכול להיות, עם כל הכבוד, ויהודה, תרשה לי לא להיות סימפטי אתך, אני לא מכיר אותך משאיר בניין שלוש שנים כשהוא לא פתוח.
אלי אלאלוף: זה לא מתאים לך.
<יהודה רון: הייתה בעיה.
אלי אלאלוף: התוצאה מעניינת.
אלי אלאלוף: התוצאה היא כזאת.
אלי אלאלוף: בתל אביב, עת הלכנו לראות את מחסן הילדים, סליחה על המילה הגסה הזו, אמרו לי שמכבה האש לא רוצה להגיע.
אלי אלאלוף: בוא ניתן להם על הראש כפי שמגיע להם.
אלי אלאלוף: חבר'ה, אל תעשו את זה.
אלי אלאלוף: התנאים הפיזיים נאמרו יותר מדי בעדינות.
אלי אלאלוף: הם קשים בצורה בלתי נסבלת.
אלי אלאלוף: יהודה, זה התחום שלך וכולם יודעים כמה אנחנו מעריכים את עבודתך.
אלי אלאלוף: תרשו לי לסגור את הישיבה.
אלי אלאלוף: אנחנו נקיים את מה שסיכמנו.
אלי אלאלוף: היום ה-18 בינואר 2017, כ' בטבת התשע"ז, השעה 9:18 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: אני מודה לכם על ההיענות המהירה על מנת לאשר את ההחלטה או ההמלצה של שר האוצר והבקשה הפורמלית שהגיעה מהביטוח הלאומי באמצעות אישור שר העבודה והרווחה.
אלי אלאלוף: יש כאן הצעה לתת קצבה מיוחדת, בשלב זה חד פעמית, לתושבים ותיקים שלא היו בהסדר המקורי והקבוע של מענק החימום.
אלי אלאלוף: אנחנו מבקשים לדון בזה.
אלי אלאלוף: אני מבין שאנשי הביטוח הלאומי רוצים להציג את זה.
<אייל מדן: אני אציג.
<אייל מדן: כפי שאמרת כבוד היושב ראש, ההסכם בא להיטיב עם אוכלוסייה של כמאתיים אלף קשישים בישראל אשר לא היו זכאים מתוקף החוק להשלמת הכנסה.
<אייל מדן: מדובר בהסכם לפי סעיף 9 שמאשר תשלום חד פעמי בגובה של 182 שקלים לכל אותה אוכלוסייה.
<אייל מדן: הצורך זה נובע מהוצאות חימום גדולות יותר שיש בתקופת החורף והוא נועד להקל ולהיטיב עם אותה אוכלוסייה.
<אייל מדן: זה הסכם שהוא זהה להסכם שאושר כבר בוועדה בשנה שעברה ואנחנו מביאים אותו לאישורכם בשנית.
אלי אלאלוף: למה זה חד פעמי?
אלי אלאלוף: החורף חוזר כל שנה עם או בלי גשם.
טלי פלוסקוב: למה כל שנה אנחנו צריכים לקיים דיון בנושא הזה?
אלי אלאלוף: הייתי במפגש עם 250 ותיקים כמוני ומעלה ואחת קמה ואמרה לי שהיא תתמוך בי רק אם אני אומר לה שהוא משתף פעולה עם איציק שמולי.
אלי אלאלוף: גברת מזרחי, פעילה ותיקה של מפלגת העבודה.
איציק שמולי: אני אגיד לה שאנחנו השותפים הכי קרובים.
<שלמה קלדרון: הסתדרות הגמלאים.
<שלמה קלדרון: אני מאוד תמה למה מדובר במענק חד פעמי, כפי שאתה אמרת.
<שלמה קלדרון: זה צריך להיות מענק קבוע.
<שלמה קלדרון: זה גם לא כסף גדול.
<שלמה קלדרון: 180 שקלים.
אלי אלאלוף: אלה 36 מיליון שקלים.
<שלמה קלדרון: בסדר, אבל צריך לעשות משהו עבור האנשים האלה, מה גם שזה חוזר כל שנה כפי שאמרת.
אלי אלאלוף: אני בדרך כלל נגד מענקים אחידים לכל האוכלוסייה.
<נעה בן שבת: מקבלי הבטחת הכנסה, תוספת קטנה.
<שלמה קלדרון: צריך לעשות משהו קבוע ולא כל שנה לשחק עם הסיפור הזה.
טלי פלוסקוב: אפשר לקבל קצת יותר פרטים?
טלי פלוסקוב: מי האנשים הזכאים עכשיו למענק הזה?
אלי אלאלוף: ביטוח לאומי.
<שרית דמרי דבוש: הלשכה המשפטית בביטוח לאומי.
<שרית דמרי דבוש: היום הזכאות היא מכוח סעיף 14(ב) לחוק הבטחת הכנסה שמעניק את מענק החימום פעם בשנה למקבלי השלמת הכנסה בגיל פרישה.
<שרית דמרי דבוש: בהתאם לצו של אזורים קרים, זה צו של שר העבודה והרווחה, צו שהוא בהתאם לסיווג שקיבלנו מהשירות המטאורולוגי לאזורים שהם האזורים הקרים ביותר בישראל.
<שרית דמרי דבוש: הסכום שהם מקבלים הוא כ-550 שקלים באוקטובר, נובמבר או בדצמבר, סכום חד פעמי.
<שרית דמרי דבוש: המענק הנוכחי הוא מענק שיינתן לכל יתר הקבוצה של מקבלי השלמת הכנסה בגיל זקנה.
<שרית דמרי דבוש: צריך להוסיף ולומר שגם מי שזכאי למענק הזה אלה נכים קשישים מכוח סעיף 251 לחוק ביטוח לאומי.
<שרית דמרי דבוש: הם זכאים להטבות כמו מקבלי הבטחת הכנסה בגיל זקנה וכן יש קבוצות נוספות, כפי שציינו בהסכם, שאלה נכי רדיפות הנאצים שמקבלים מכוח החוק הזה ועוד קבוצה שלפי הערכתנו מונה כ-880 אנשים נוספים.
<נעה בן שבת: אבל זאת לא כל הקבוצה של נכי רדיפות הנאצים אלא רק אלה שאיבדו את הבטחת ההכנסה.
<שרית דמרי דבוש: כן.
<שרית דמרי דבוש: מי שזכאי להטבות.
<שרית דמרי דבוש: בדיוק.
<שרית דמרי דבוש: בסך הכול הקבוצה מונה כמאתיים אלף אנשים.
טלי פלוסקוב: כל קשיש שמקבל היום השלמת הכנסה, יקבל את המענק.
אלי אלאלוף: לא חשוב באיזה אזור הוא גר.
<שרית דמרי דבוש: בהנחה שהוא לא קיבל את המענק מכוח זה שהוא גר באזור קר.
איציק שמולי: אני רוצה לשאול אתכם.
איציק שמולי: קודם כל, אני רוצה לברך כמובן גם את שר הרווחה, את שר האוצר ואותך אדוני יושב ראש ועדת העבודה והרווחה וגם אותך טלי שאני יודע שהנושא הזה הוא בעצמותייך ובאמת מגיעה לממשלה מילה טובה על המהלך וכמובן גם לביטוח הלאומי.
איציק שמולי: אני רוצה לשאול אותך או אתכם לגבי הרשימה של האזורים הקרים.
איציק שמולי: כל כמה זמן הרשימה הזאת מתעדכנת ועל פי אילו קריטריונים?
איציק שמולי: גם בשנה שעברה אמרתם שלפי השירות המטאורולוגי אבל בסוף אנחנו יודעים שיש מגבלת תקציב ואז חלק מהאזורים שהם באמת קרים לא נכנסים לתוך הרשימה.
איציק שמולי: למשל לפני כשבוע הייתי בעיר שלך, בערד, שם בלילה קור כלבים.
איציק שמולי: קצרין.
איציק שמולי: אזורים שלמים ברמת הגולן ובגליל.
איציק שמולי: זה עוול מתמשך שלא קשור רק לממשלה הזאת אבל יש יותר מדי מקומות קרים בישראל שהם לא בתוך הרשימה.
<שרית דמרי דבוש: אנחנו עדכנו לאחרונה את הצו, לפני כשנתיים.
<שרית דמרי דבוש: שוב, אין לנו נתונים מכוח עצמנו אלא אנחנו מסתמכים על גורם רשמי במדינת ישראל שהוא השירות המטאורולוגי.
איציק שמולי: מה אומר לכם השירות המטאורולוגי?
איציק שמולי: שבערד או בקצרין לא קר.
<שרית דמרי דבוש: יש סיווג אקלימי.
<שרית דמרי דבוש: אין לי כאן את המסמך הרשמי שלהם ואם תרצה, אנחנו כמובן נציג אותו.
<שרית דמרי דבוש: יש מסמך רשמי של השירות המטאורולוגי.
<שרית דמרי דבוש: אנחנו הסתמכנו על המסמך הזה.
<שרית דמרי דבוש: ככל שיהיה עדכון במסמך, אנחנו כמובן נעדכן בהתאם את הצו.
<שרית דמרי דבוש: אנחנו משתמשים בגורם רשמי.
<שרית דמרי דבוש: לנו אין מידע מכוח עצמנו לבוא ולהגיד שערד כן וקצרין לא או להפך.
<שרית דמרי דבוש: אנחנו הולכים לפי הסיווג הרשמי שלהם.
<שרית דמרי דבוש: הבנו מהם, מינהל המחקר שלנו פנה מספר פעמים לשירות המטאורולוגי לבחון אם יש שינויים והובטח לנו שיהיה סיווג עדכני כבר למעלה משנה.
איציק שמולי: אולי זה כמו בדיור הציבורי, כאשר הקריטריונים לא משקפים את המציאות.
איציק שמולי: כנראה שזה המצב.
<לבנה עזרא: מנהלת אגף זקנה ושאירים בביטוח הלאומי.
<לבנה עזרא: חשוב כאן להדגיש שגם לאחר שהרשימה שונתה, המוסד לביטוח לאומי התעקש ואמר שכל מי שקיבל בעבר וכתוצאה מהרשימה הורד, הוא ימשיך לקבל את המענק כל עוד הוא ממשיך להיות זכאי מבחינתנו להטבה.
איציק שמולי: זה יפה.
<לבנה עזרא: הם ממשיכים לקבל בפועל.
<לבנה עזרא: כמו ששרית אמרה, ברגע שנקבל רשימה חדשה, בוודאי שניישם אותה במיידית.
אלי אלאלוף: אני רוצה ברשותכם להבין את השורה הסופית.
אלי אלאלוף: בזכות המענק המיוחד של השנה, בעצם כל קשיש שהוא בהבטחת הכנסה, יהיה לו מענק כלשהו בנוסף.
<לבנה עזרא: נכון.
אלי אלאלוף: המענקים הם דיפרנציאליים, בין אלה שזה קבוע לבין הנוכחים.
אלי אלאלוף: בשם כולם, בשם הוועדה, אנחנו ממליצים לעשות מענק אחיד לכל מקבלי הבטחת הכנסה.
אלי אלאלוף: מענק אחיד וקבוע להוצאות חימום.
טלי פלוסקוב: פעם בשנה.
אלי אלאלוף: אני מדבר רק מקבלי הבטחת הכנסה קשישים.
<קריאה: אלה שבגיל פרישה.
<אייל מדן: מדובר בהוצאה תקציבית גבוהה.
אלי אלאלוף: זו ההמלצה שלנו.
אלי אלאלוף: עוד לא קבענו לתת ולא נתנו לכם הוראה לבצע.
<שלמה קלדרון: כבוד היושב ראש, עוד הערה אחת.
<שלמה קלדרון: משחקים אתנו על אזורים קרים ואזורים חמים.
<שלמה קלדרון: צריך לקבוע קריטריון אחר והוא חודשי החורף.
טלי פלוסקוב: כפי שאמר היושב ראש.
<שלמה קלדרון: ינואר, פברואר, מרץ.
<שלמה קלדרון: דצמבר, ינואר, פברואר.
<מרדכי שנבל: השאלה שעולה כאן היא איך מודדים והאם יש מדד אחיד, מה נכלל באזור קר ומה לא.
טלי פלוסקוב: לא יהיה.
טלי פלוסקוב: מדינה כל כך קטנה וכל קשיש, גם אם יש שתי מעלות פחות, כבר חם לו?
<שלמה קלדרון: שיחליטו על חודשים.
<שלמה קלדרון: ינואר, פברואר, מרץ, דצמבר.
טלי פלוסקוב: את זה הציע היושב ראש.
טלי פלוסקוב: כולם יקבלו 553 שקלים.
אלי אלאלוף: אולי תבקשו מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה את עלות ההוצאה לגבי חימום פר בית ואז תבינו שהסכום הוא לא מספיק אפקטיבי.
<שרית דמרי דבוש: היום כתוב שהמוסד ישלם את המענק עד 1 בפברואר ואנחנו נבקש לשנות את זה ל-15 בפברואר על מנת לאפשר לאגף להיערך.
<שרית דמרי דבוש: זה סכום חד פעמי.
<לבנה עזרא: המענק ישולם בפברואר.
<לבנה עזרא: בגלל חוק ההסדרים שאנחנו מסיימים ליישם אותו בימים אלה, אנחנו מבקשים עוד עשרה ימים.
<שלמה קלדרון: אבל למה?
<שלמה קלדרון: אנשים סובלים.
<לבנה עזרא: הם יקבלו את זה בפברואר, באותו מועד שזה אמור להיות מזוכה.
<לבנה עזרא: רק שיהיה רשום כאן 15 בפברואר.
<לבנה עזרא: אנחנו כבר עובדים על זה.
אלי אלאלוף: אני מבקש שתעשו את הבדיקות לאור ההמלצה שלנו ותעבירו לנו את המסמך שלכם כדי שנוכל לדון בו.
<נעה בן שבת: יש כמה תיקונים קטנים.
<נעה בן שבת: זה הסכם בדבר תשלום מענק חימום חד פעמי לזכאים לגמלה מכוח חוק הבטחת הכנסה, שהגיעו לגיל פרישה, ואינם זכאים למענק חימום בעד שנת 2017 שנערך בירושלים בין ממשלת ישראל לבין המוסד לביטוח לאומי.
<נעה בן שבת: הואיל והממשלה והמוסד מכירים בצרכיהם הייחודיים עקב העלויות הנוספות בתקופת החורף של מי שהגיעו לגיל פרישה.
<נעה בן שבת: הואיל ועל פי המצב החוקי לא כל מי שהגיע לגיל פרישה וזכאי לגמלה מכוח חוק הבטחת הכנסה זכאי למענק חימום.
<נעה בן שבת: הואיל וברצון הממשלה להפנות משאבים כספיים לטובת תשלום מענק חימום חד פעמי בעד חודש פברואר 2017 לזכאים לגמלה מכוח הבטחת הכנסה שהגיעו לגיל פרישה ולא היו זכאים על פי דין למענק חימום בשנת 2016 בשל כך שאינם מתגוררים באזור קר וכן לאזרחים ותיקים שזכאים לפי דין להטבות נלוות הניתנות לזכאים לגמלת הבטחת הכנסה,.
<נעה בן שבת: הואיל והמוסד מוכן לבצע את תשלום המענק לפי הסכם זה לאחר שנתמלאו התנאים האמורים בסעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי.
<נעה בן שבת: לפיכך הוסכם והותנה בין הצדדים כלהלן.
<נעה בן שבת: המבוא להסכם זה מהווה חלק בלתי נפרד ממנו.
<נעה בן שבת: בהסכם זה, אזרח ותיק שמקבל קצבת זקנה לנכה שמשמעו בתקנה 1 לתקנות האזרחים הוותיקים הטבות לאזרח ותיק שמקבל קצבת זקנה לנכה התשע"ה-2011, גיל פרישה כמשמעו בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב) התשנ"ה-1995, גמלה כמשמעה בסעיף 1 לחוק הבטחת הכנסה, הסכום הבסיסי כמשמעו בסעיף 1 לחוק הבטחת הכנסה, מענק חימום כמשמעו בסעיף 14(ב) לחוק הבטחת הכנסה.
<נעה בן שבת: מי שהגיע לגיל פרישה עד חודש ינואר 2017 ולא היה זכאי למענק חימום מכוח הוראות כל דין או הסכם בעד שנת 2016, יזכה למענק חד פעמי בשיעור 2.1 אחוז מהסכום הבסיסי ובלבד שהוא עונה על אחד מהתנאים המפורטים להלן ושלבני זוג הזכאים למענק לפי הסכם זה ישולם מענק אחד בלבד.
<נעה בן שבת: הוא זכאי לגמלה בעד חודש ינואר 2017.
<נעה בן שבת: הוא אזרח ותיק שמקבל קצבת זקנה לנכה שהיה זכאי לקצבת זקנה לנכה מכוח סעיף 251 לחוק הביטוח הלאומי בעד חודש ינואר 2017.
<נעה בן שבת: הוא זכאי להטבות נלוות כאמור בסעיף 13ה|(1)(ב) לחוק הטבות לניצולי שואה (תיקון מס' 5) התשע"ד-2014.
<נעה בן שבת: הוא זכאי להטבות נלוות כאמור בסעיף 4(ד)(1) לחוק נכי המלחמה בנאצים התשי"ד-1954.
<נעה בן שבת: הוא זכאי להטבות נלוות כאמור בסעיף 4(ו) לחוק נכי רדיפות הנאצים התשי"ז-1957.
<נעה בן שבת: הוא זכאי להטבות מכוח סעיף 105(ב) או (ג) לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018) התשע"ז-2016.
<נעה בן שבת: המענק לפי הסכם זה ישולם על חשבון אוצר המדינה באמצעות המוסד.
<נעה בן שבת: המוסד ישלם את המענק עד 15 בפברואר 2017.
<נעה בן שבת: ביום ה' בניסן התשע"ז (1 באפריל 2017) יגיש המוסד לממשלה באמצעות משרד האוצר חשבון מפורט של סכום ההוצאה לפי הסכם זה שהוציא.
<נעה בן שבת: הממשלה תשפה את המוסד באמצעות משרד האוצר בסכום תשלום המענק שהוא ישלם לפי הסכם זה וזאת לפי השתתפות אוצר המדינה בתשלומי המוסד לביטוח לאומי.
<נעה בן שבת: הממשלה, באמצעות משרד האוצר, תשפה את המוסד לפי החלק היחסי מההוצאות המינהליות של המוסד הנובעות מביצוע הסכם זה כפי שהיו בפועל ובהתאם לנוהל ותוקפו של הסכם זה עד יום ו' בתמוז התשע"ז (30 ביוני 2017).
<נעה בן שבת: מבקשים לאשר התייעצות לגבי ההסכם הזה.
אלי אלאלוף: גם מי שהצטרף לסוף הישיבה, אתם רוצים להיות שותפים בהצבעה?
מירב בן ארי: בטח שהם ירצו.
מירב בן ארי: זה דבר טוב.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור ההסכם?
אלי אלאלוף: בעד – פה אחד <הסכם בדבר תשלום מענק חימום חד פעמי לזכאים לגמלה מכוח חוק הבטחת הכנסה, שהגיעו לגיל פרישה, ואינם זכאים למענק חימום בעד שנת 2017, נתקבל.
מירב בן ארי: לפני שנצביע פה על המיזוג, יש לנו פה שתי הצעות חוק.
מירב בן ארי: אחת - הצעת חוק הזכות לעבודה בישיבה, של חברת הכנסת יוליה מלינובסקי.
מירב בן ארי: והצעת חוק עמדות שמירה לעובדים בענף השמירה והאבטחה, שתיהן בהכנה לקריאה שנייה ושלישית, של חבר הכנסת איתן כבל.
מירב בן ארי: ההצעה שלו היא בהכנה לקריאה ראשונה, וזאת בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.
מירב בן ארי: אנחנו כרגע נצביע על מיזוג של שתי הצעות החוק.
<נעה בן שבת: לפי סעיף 84(ד) לתקנון הכנסת, ממזגים את ההצעה שהועברה אחרי הקריאה הטרומית, עם ההצעה שהועברה אחרי הקריאה הראשונה כדי לדון בהם על בסיס הנוסח שאושר בקריאה הראשונה.
איתן כבל: במקום מי אני מצביע?
מירב בן ארי: במקום מיכל בירן.
מירב בן ארי: מי בעד הצעת המיזוג?
מירב בן ארי: בעד - רוב
מירב בן ארי: הצעת המיזוג אושרה.
מירב בן ארי: הייתי פה גם בדיון הקודם, של הצעת החוק של הזכות לעבודה בישיבה.
מירב בן ארי: חברת הכנסת יוליה מלינובסקי, המציעה, בבקשה.
יוליה מלינובסקי: גברתי היושבת ראש, חברי הוועדה, אנחנו בישורת האחרונה של החוק הזה במטרה לסיים את זה היום, ובשבוע הבא כבר להצביע בקריאה שנייה ושלישית.
יוליה מלינובסקי: שתי נקודות.
יוליה מלינובסקי: נקודה אחת – לחדד את הנושא של האחריות.
יוליה מלינובסקי: בכוונתי מלכתחילה האחריות הוא על מזמין השרות, זו תפיסת עולמי, מי שצריך את שרות האבטחה, שידאג לתנאים.
יוליה מלינובסקי: אני רוצה להפיל את האחריות על חברות שמירה פרטיות כי הן לא שם – הן מתחלפות לפי מכרזים.
יוליה מלינובסקי: אני מכירה מודל של האחריות משולשת – לדעתי, זה לא נכון.
יוליה מלינובסקי: פה, לפי מה שאני מבינה, גם מבחינה משפטית יש עם זה בעיה, זאת אומרת, צריך לחדד את הנקודה של האחריות – תנאים פיזיים של מאבטחים הוא של מזמין שרות – רוצה שמירה, תדאג לאנשים.
יוליה מלינובסקי: הנקודה השנייה שאני עוד לא קיבלתי תשובה זה נושא של התחולה, שממשרד האוצר הבנתי שיש שתי חלופות שאנחנו צריכים עכשיו להחליט באיזו חלופה אנחנו הולכים.
<נעה בן שבת: יש עוד שינויים לעומת הנוסח בקריאה הראשונה.
יוליה מלינובסקי: אנחנו גם הורדנו, גברתי היושבת ראש, את נושא אחריות אכיפה מינהלית מנושא חימום, קירור בעמדות, כי לפי כל חוות הדעת שקיבלנו פה בוועדה על-ידי היועצים המשפטיים, זה יהיה מאוד קשה לאכיפה, אנחנו לא רוצים להקשות, אנחנו רוצים לעזור.
יוליה מלינובסקי: עשינו בחוק נוסח שפשוט אומר במפורש שזה מה שצריך להיות – נושא קירור חימום בעמדות שמירה.
יוליה מלינובסקי: הנושא של קירור חימום הוא נשאר בחוק, אבל אין על זה אכיפה מנהלית.
יוליה מלינובסקי: אבל אנחנו מתכוונים שמזמיני שרות יהיו בני-אדם ויעשו את זה.
יוליה מלינובסקי: אבל עדיין יש את הסמכות, הזכות להם וצריך לקבוע את זה, כי זה נמצא בחוק, זאת אומרת, הפקח שיבוא לא ייתן על זה קנס, הוא יבדוק את הנושא של העמדה.
מירב בן ארי: אז איך בעצם יהיה פיקוח?
יוליה מלינובסקי: פיקוח יהיה על נושא עמדת שמירה, לא על מיזוג.
יוליה מלינובסקי: אנחנו כתבנו את זה בחוק.
יוליה מלינובסקי: כתבנו את זה בצורה מפורשת.
יוליה מלינובסקי: אנחנו לא עושים על זה אכיפה מנהלית, מזה שזה מאוד פשוט, בגלל שזה מאוד מקשה על עבודת הפקחים.
יוליה מלינובסקי: אנחנו סומכים גם כן על מערכת בתי-משפט שבשנתיים עד הטלת סנקציות, בתי-משפט יעשו גם כן פסיקה בנושא, ואז יהיו כללים.
יוליה מלינובסקי: פשוט חשבנו והיה פה באמת רצון טוב, אבל הבנו שזה בלתי אפשרי, שזה פשוט מקשה על החוק.
יוליה מלינובסקי: יבוא יו"ר ההסתדרות אבי ניסנקורן, אני כבר שוחחתי אתו על הנושא, וביקשתי שההסתדרות תתחיל פשוט להגיש תביעות בבתי-דין לעבודה, ואז זה ירתיע.
יוליה מלינובסקי: פשוט זה ירתיע, יבינו שיש פה מישהו שאכפת לו ממה שקורה.
יוליה מלינובסקי: אני רוצה לתת דוגמה אחת.
יוליה מלינובסקי: דוגמה אחת – קבוצת קניון עזריאלי.
יוליה מלינובסקי: ראינו במודיעין - השומר עומד בשום מקום, פנינו לקבוצת עזריאלי, קיבלנו תשובה.
יוליה מלינובסקי: אני לא אצטט את כל התשובה, אבל היועץ המשפטי של קבוצת עזריאלי בחר לכתוב שתנאי מזג האוויר במדינת ישראל כל כך טובים ונעימים שפשוט לא צריך עמדה.
מירב בן ארי: בעיקר ביולי אוגוסט.
יוליה מלינובסקי: חבל שאני לא מכירה את היועץ הזה באופן אישי...
יוליה מלינובסקי: דבר שני שאני רוצה לציין, סיפרו לי פה שמישהו מעובדי הכנסת, עיתונאי מהכנסת נכנס לקניון מלחה בירושלים, ופתאום הוא רואה שלשומר יש איזשהו משהו, איזושהי שמשיה, ברזנט הגנה.
יוליה מלינובסקי: הוא שואל מה קרה?
יוליה מלינובסקי: הוא אומר, כן, לפני כמה ימים, משהו קורה אצלכם שם בכנסת.
יוליה מלינובסקי: החוק כבר מתגלגל.
יוליה מלינובסקי: בואו נסיים אותו.
<נעה בן שבת: אולי כמה הבהרות לגבי התיקונים שנעשו, לעומת הנוסח מה שמופיע פה, מסומן בשינויים לעומת הנוסח בקריאה ראשונה.
<נעה בן שבת: בהגדרה מאבטח – אנחנו רוצים לציין גם את הנושא של תפקידי שמירה ואבטחה, אם למישהו היה ספק במה מדובר.
<נעה בן שבת: הנושא הנוסף זה הנושא של אמצעי חימום וקירור מתאימים.
<נעה בן שבת: אנחנו לא נדבר עכשיו על עמדה האם האמצעים חשמליים או לא חשמליים, אלא מוצע לדבר, ולא נדבר על עמדה מרוחקת, או עמדה שהיא כן קרובה, אלא - - - צריך להעמיד לרשות מאבטח אמצעי חימום וקירור ראויים בהתאם לעונות השנה לתנאי מזג האוויר, וכמובן להתחשב בזה שזה אמצעים שהם זמינים, שאפשר לרכוש אותם לא בעלויות עצומות, אלא באמת אמצעים מקובלים, ואפשר להפעיל אותם באותה עמדה – הכול לפי תנאי המקרה, והנושא הזה יעמוד לתביעה אזרחית, זה לא יהיה ניתן לאכיפה מנהלית.
<נעה בן שבת: נושא נוסף נוגע לנושא של מערכת היחסים משולשת - יש פה גם תיקוני ניסוח, כי יש כבר בחוק הזכות לעבודה בישיבה התייחסות לקבלן כוח אדם, שם אנחנו מבהירים שהיא ממשיכה לחול, היא מדברת רק על קבלן כוח אדם, לא על קבלן שרות.
<נעה בן שבת: כרגע אנחנו לא משנים את זה - היא נוגעת רק לגבי הזכות העבודה בישיבה.
<נעה בן שבת: לגבנו אנחנו מייחסים את ההתייחסות כשמדובר בעובד של קבלן כוח אדם או קבלן שרות, מתייחסים לחובה שמוטלת על מזמין שרות, ועל המעסיק בפועל.
<נעה בן שבת: בנקודה זו אני רוצה להבהיר מה המצב בעקבות הבהרות שקיבלתי ממשרד העבודה, הרווחה והבריאות בנושא הזה, וגם עיינו מחדש בנוספים שקיימים בחוק.
<נעה בן שבת: החובה העיקרית המוטלת על המעסיק כלפי העובד שלו, וזו החובה גם להקים עמדת שמירה.
<נעה בן שבת: אלה החובות של המעסיק כלפי העובד שלו, וכמובן שמעסיק שמעסיק מאבטח מחויב בהם.
<נעה בן שבת: השאלה עלתה כאשר אנחנו מדברים על מערכת משולשת שיש פה מעסיק, או הקבלן, קבלן השרות, לשם הדוגמה, ויש את מזמין השרות שאצלו מבוצעת העבודה.
<נעה בן שבת: כאן עלתה השאלה על מי פה תהיה האחריות.
<נעה בן שבת: חשבנו בהתחלה שמזמין השרות הוא זה בעל היכולת לבצע, אבל באמת הנקודה שהעלתה עו"ד ספיר ואליעזר ממשרד העבודה והרווחה, שבמודלים אחרים, למשל, בנושא של התמ"ת חדר שירותים שימוש העובד, מה שקיים היום בחוק שעות עבודה ומנוחה, החובה היא גם של המזמין שרות של המעסיק בפועל, ולא מוציאים את המעסיק מהתמונה למרות שהוא באמת לא יכול להקים את חדר השירותים בגלל שהוא בעצם צריך להיות זה שאחראי לוודא שיש לרשות העובד יש באמת את חדר השירותים, זאת אומרת, לא להתקשר במקום שיש התעלמות מוחלטת לא להפקיר את העובד שלו למצב זה.
יוליה מלינובסקי: בואו נתייעץ עם יושב ראש ההסתדרות.
יוליה מלינובסקי: יש לנו נקודה שאנחנו מתלבטים בה.
יוליה מלינובסקי: כאשר חברת שמירה מתקשרת במכרז עם איזשהו מישהו, היא לא יכולה להעמיד תנאים, כי זה עסק, הם צריכים להיות כלכליים, הם צריכים להרוויח.
יוליה מלינובסקי: את מבינה, הם צריכים לספק עבודה לעובדים שלהם.
יוליה מלינובסקי: אני לא רוצה שיעשו על חברות שמירה מין סיבובים כאלה של מזמיני שרות.
יוליה מלינובסקי: אני פה לא רוצה להכניס אותם לפלונטר.
<נעה בן שבת: מצד שני, החוק להגברת האכיפה למשל הוא כן אוסר להתקשר בחוזה הפסד, למרות שהם צריכים לספק עבודה לעובדים, לא בכל מצב צריך להתחשב.
יוליה מלינובסקי: בוא נשתמש בחכמה שלך, כי אתה כל כך הרבה שנים בתחום העבודה שאנחנו צריכים פה התייעצות.
יוליה מלינובסקי: עלתה שאלה, מי האחראי על התנאים הפיזיים של המאבטחים?
יוליה מלינובסקי: היום יש מודל שהיא משולשת בעצם, שזה גם כן מזמין שרות, גם חברה יש לה אחריות, והעובד שצריכים לדאוג לו.
יוליה מלינובסקי: אני אומרת שבתנאים האלו מי שצריך להיות אחראי על התנאים הפיזיים של מאבטחים – עמדה, אמצעי קירור, חימום ודברים כאלה, זה מזמין שרות, כי חברת שמירה היא פה לא פונקציה בכלל.
יוליה מלינובסקי: היועצים המשפטיים אומרים שגם לחברת שמירה - - -
מירב בן ארי: גם למזמין של העבודה.
יוליה מלינובסקי: גם לחברת שמירה שהיא מעסיק בפועל, צריך להיות אחריות בפני העובד שלו.
יוליה מלינובסקי: הפחד שלי שאותו מזמין שרות לא התחיל לשלשל את האחריות על חברות שמירה כי הם לא פונקציה.
<אבי ניסנקורן: אני יו"ר ההסתדרות.
<אבי ניסנקורן: בעצם החובה האזרחית והחובה המנהלית זה גם על מזמין השרות נכון?
<נעה בן שבת: העיצום הכספי, יש פה הוראה אומרת כאשר מדובר בעובד של קבלן כוח אדם, או קבלן שרות, אז האחריות היא על מזמין השרות או על מעסיק בפועל.
<נעה בן שבת: השאלה הייתה האם המעסיק יוצא לחלוטין מהתמונה, או שזה חוות שחל גם על המעסיק.
<אבי ניסנקורן: זה נכון שמזמין שרות הוא זה שצריך לדאוג לזה.
<אבי ניסנקורן: אבל בענף הזה יש עדיין מעסיק, והמעסיק זה החברה.
יוליה מלינובסקי: אבל לחברה אין אפשרות לעשות את זה.
<אבי ניסנקורן: אבל יש לה אפשרות כשהיא מתקשרת לבוא ולהגיד, זה תנאי בהתקשרות.
<אבי ניסנקורן: הרי היא גורם שעוזר באכיפה, ברגע שהאחריות גם עליה, אז היא גורם שעוזר באכיפה.
<אבי ניסנקורן: גם השכר בפועל היא צינור כי מי שמממן את השכר זה בעצם - - -
יוליה מלינובסקי: זאת אומרת להשאיר את זה באחריות שגם לחברת שמירה יהיה מין אחריות – אולי התראה.
<אבי ניסנקורן: אחריות משותפת כמו בחוק הגברת אכיפה, כי לא יכול שאתה פוטר מעסיק מאחריות, אבל זאת אחריות משותפת.
יוליה מלינובסקי: אבל קנס מנהלי והאחריות על מזמין השרות עדיין.
<נעה בן שבת: ההוראה באמת התקבלה לבוא ולהגיד, שכאשר מדובר באדם שנמצא אצל מזמין השרות, אנחנו מצפים שגם מזמין השרות ייתן את הדעת ויהיה אחראי.
<דבי אליעזר: האחריות יותר חמורה.
<נעה בן שבת: כי זה ממש הופך להיות חובה שלו.
מירב בן ארי: נשמע את משרד העבודה והרווחה.
<דבי ספיר-אליעזר: אני עו"ד, סגנית בכירה ליועמ"ש מטעם משרד העבודה והרווחה.
<דבי ספיר-אליעזר: מה שהצענו בפני היועצת המשפטית של הוועדה זה שהמודל הקיים היום בחוקים דומים שמתנים תנאים פיזיים לעובדים, זאת אחריות משותפת ביחד ולחוד.
<דבי ספיר-אליעזר: כך בסעיף 20א לחוק שעות עבודה ומנוחה, וככה גם בחוק הזכות לעבודה בישיבה, בקשר לזכות לעובד בישיבה, בקשר - - - כוח אדם.
<דבי ספיר-אליעזר: אגב, שאלה של יו"ר ארגון השמירה.
<דבי ספיר-אליעזר: הוא השיב שהוא פנה ליועצת הוועדה, ושאל האם זה ברור שהחובה לא חלה עליהם.
<דבי ספיר-אליעזר: התשובה המידית של כל הגורמים, כולל אנחנו, הייתה שלא, לא הייתה כוונה להחיל אחריות, אחר כך כאשר הסתכלנו על המודלים, שמנו לב שזה לא יכול להיות.
<דבי ספיר-אליעזר: זה לא שלא יכול להיות – יכול להיות זו שאלה של מדיניות.
<דבי ספיר-אליעזר: כל מה שאנחנו אומרים זה לצאת מהמודל הקיים היום ולהנהיג מודל אחר של הטלת אחריות ישירה רק על המזמין.
<דבי ספיר-אליעזר: כמובן, אנחנו נענים לסיפור של התנאים הפיזיים ולא לסיפור של הביגוד.
<דבי ספיר-אליעזר: לכן חשבנו שמבחינה משפטית ומבחינת ההקשר התעשייתי, נכון להטיל אחריות גם על הקבלן, כאשר האחריות מבחינת החוק לעבודת אכיפה של דיני עבודה היא אחריות יותר חמורה מאשר קיימת היום למזמין השרות, כי היום האחריות של מזמין השרות בקשר לזכויות שהן זכויות שכר, או זכויות אחרות של העובדים שהם תומכי שכר, כמו פנקסים למיניהם וכו'.
<דבי ספיר-אליעזר: האמת, שאין פנקסים, יש זכויות שכר יותר, או היתרים וכו', זו אחריות שיעורית.
<דבי ספיר-אליעזר: רק אחרי שאנחנו מטילים את האחריות על הקבלן, אנחנו נטיל אחריות על המזמין.
<דבי ספיר-אליעזר: במודל הזה בקשר לחוק הזה האחריות תהיה ישירה על המזמין, אז זה נשאר.