GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<סימה רוזנבלום: אבל זו באמת לא החלטה - - -
<קריאה: תמיד עוד כסף יכול לפתור בעיות.
<קריאה: עוד כסף זה תמיד טוב.
מירב בן ארי: כששירה ביקשה היום לתת, אמרתי לה אין בעיה של כסף.
מירב בן ארי: אני יודעת, זה עניין ששמענו פה, של חבלי לידה של הסכם ובירוקרטיה שהיא פתירה.
מירב בן ארי: אני מבקשת מכל הגורמים הרלבנטיים - אנחנו צריכים לצאת עכשיו – להישאר איתי.
מירב בן ארי: אנחנו יכולים לעבור פה לחדר אחר ולשבת ביחד כמה דקות כדי לנסות ולפתור את העניין הזה.
עליזה לביא: טוב, רק תעדכנו אותנו.
מירב בן ארי: האם אתה מוכן לשבת אדוני?
מירב בן ארי: בבקשה, אז, הנה, את מוזמנים.
עליזה לביא: מירב, תעדכני אותנו.
מירב בן ארי: אני אעדכן את חברי הכנסת.
מירב בן ארי: המל"ג, משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: היום ה-20 במרץ 2017, כ"ב באדר התשע"ז, השעה 9:02.
אלי אלאלוף: הצעת חוק – מה הקשר לחה"כ ביטן?
<נעה בן שבת: כן, גם להצעה הממוזגת של חבר הכנסת אמיר אוחנה.
אלי אלאלוף: כנראה שזה הצעה ממוזגת של הממשלה ושל חבר הכנסת אמיר אוחנה ודוד ביטן, ואנחנו אמורים לעשות רביזיה על כמה נקודות יותר טכניות.
אלי אלאלוף: מי בעד רביזיה?
<נעה בן שבת: יש תיקונים שהם יותר טכניים אבל הם כן נוגעים במהות.
<נעה בן שבת: תיקון ראשון בעמוד 4 סעיף 3(ג4).
<נעה בן שבת: מדובר פה על תקנות של השר בהסכמת שר החינוך ובאישור הוועדה לעניין שירות של אנשים שטרם מלאו להם 18 שנים.
<נעה בן שבת: השר בהסכמת שר החינוך, נקבע שהוא צריך לקבוע את ההוראות לעניין שירות של מי שטרם מלאו לו 18 שנים ולא ראינו חובה לקבוע תקנות כאלה.
<נעה בן שבת: לכן אנחנו רוצים שזה יהיה: רשאי לקבוע, במקום: יקבע.
<נעה בן שבת: בסעיף 4 רצינו לחדד את הנושא כדי שיהיה ברור.
<נעה בן שבת: אני מדברת על מספרי הסעיפים החדשים במקום הניסוח המסודר של החוק – סעיף 4 בעמוד 4, כדי להבהיר שגם פעילות המתנדבים צריכה להיות או ברשות ציבורית באותם תפקידים שנקבעו לפי סעיף 65 או בגוף מפעיל אחר בתחומים כאמור בסעיף 65, אז אנחנו רוצים להבהיר את הדבר הזה.
<נעה בן שבת: סליחה, זה בסעיף 6 בעמוד 5, ששירות לאומי והתנדבות קהילתית יבצעו אצל גוף מפעיל שהוא רשות ציבורית בתפקידים כאמור בסעיף 64 ואצל גוף מפעיל שאינו רשות ציבורית בעיסוקים בתחומים וסוגי הפעילויות כאמור בסעיף 65א.
<נעה בן שבת: גם בסעיף 4(ב) אנחנו הבהרנו את מהות השירות, שהשירות נעשה בהסכמת המתנדב והמפעיל על-פי הפניה של גוף מוכר.
<נעה בן שבת: במקרים חריגים הרשות רשאית לאפשר את ההפעלה של המתנדב בגוף מוכר עצמו.
<נעה בן שבת: זה לא קשור לאישור של הגוף המפעיל ולכן זה עבר לפה.
<נעה בן שבת: בסעיף 7 שנמצא בעמוד 6, אנחנו מוסיפים הבהרה לגבי הפסקות, כמובן הפסקות מנויות פה שהם יראו בהם רציפות לשירות, אבל כמובן, לא יימנו בתקופת השירות אלא אם כן יקבע אחרת לפי חוק זה.
<נעה בן שבת: למשל, בתוספת יש כל מיני היעדרויות, אני לא יודעת אם זה כן הפסקה או לא הפסקה, אבל כדי להבהיר שההיעדרויות האלה בוודאי לא נכנסות פה בתחום.
<נעה בן שבת: בסעיף 12 בעמוד 9 אנחנו מדברים על כך שההוראות אוסרות שאדם ילמד, אדם יכול ללמוד אבל לא יכול ללמוד במקום לימודים שקשור לגוף המפעיל.
<נעה בן שבת: רציתי לשאול אם אפשר להציע שאפשר יהיה לקבוע את סוג הקשר הזה בתקנות כדי לאפשר הגדרה של הקשר הזה, כי ככה כרגע מדובר על תחום מאוד רחב של קשרים.
<דרור גרנית: אני רוצה להזכיר, נדמה לי שההקשר היה שדיברנו על אוניברסיטאות ואז דיברנו על זה שבאוניברסיטאות יש כל מיני חברות בת שהן מפעילות כדי לעשות כל מיני דברים.
<דרור גרנית: בקיצור, זה גמיש, ואני חושב שאפשר להשאיר את זה לשיקול דעת הרשות.
<נעה בן שבת: - - - באופן רחב?
<נעה בן שבת: אתה לא חושב שהמגבלה מחמירה מדי?
<דרור גרנית: לא, כי בסך-הכול זה לא נורא גדול של סיטואציות.
<דרור גרנית: בקיצור, זה די פינה של פינה, אז להתחיל לייצר עוד תקנות לדבר הזה נראה לי סרבול לא דרוש.
<קריאה: גם מבחינתנו מיותר.
אלי אלאלוף: גברת מונסונגו, רציתי להגיד לך שאתמול בטלוויזיה הצרפתית בכל המהדורות, לצערנו, הזכירו את הרצח של הילדה מונסונגו בטולוז, ואבא שלה דיבר מאוד יפה בטלוויזיה, בחדשות.
שולי מועלם-רפאלי: קרה משהו מיוחד?
אלי אלאלוף: לפני חמש שנים, ב"אוצר התורה".
שולי מועלם-רפאלי: כן, אבל זה לא התאריך של האזכרה.
אלי אלאלוף: הצרפתים עשו אתמול אזכרה בצורה הכי מכובדת, וראינו את אבא של הילדה.
<נעה בן שבת: בסעיף 23(10) בעמוד 18, אנחנו מדברים על תפקידי הרשות.
<נעה בן שבת: אנחנו חוזרים על זה אחרי זה לגבי המועצה וגם לגבי השר, ולא אחזור על זה עכשיו בכל מקום.
<נעה בן שבת: מדובר בו על תפקיד לגבש הצעות למבחנים, אמות מידה וכללים.
<נעה בן שבת: הנוסח המקורי דיבר על הקצאה או הגבלה של תקנים להפעלת מתנדבים בגופים מפעילים שאינם רשויות ציבוריות.
<נעה בן שבת: מכיוון שאין פה באמת הקצאה, זה לא שהמדינה נותנת את אותם תחומים, המדינה מאפשרת לכוח-האדם לפעול - - - לשירות הלאומי.
<נעה בן שבת: זה אותם גופים.
<נעה בן שבת: בכל זאת יש פה עניין של הגבלה ושל הכוונה של אותם תקנים, ולכן מה שמוצע להגיד, במקום המילה "להקצאה", שתהיה המילה "לאישור", כיוון שזה לא התקנים הממשלתיים.
<נעה בן שבת: זה מתייחס לכל הסעיפים המקבילים.
<נעה בן שבת: סעיף 24 בעמוד 19 – בסדרי העדיפויות הממלכתיים, אנחנו נתייחס בסעיף הזה לכל השירות האזרחי כי אנחנו מחילים ממילא את ההוראות האלה, אנחנו אומרים: השירות הלאומי וההתנדבות הקהילתית, אבל סדרי העדיפויות הממלכתיים יכולים להסתכל בהסתכלות רחבה גם על השירות הלאומי-אזרחי וגם על השירות הלאומי, ולכן מוצע שזה יהיה כוללני.
<נעה בן שבת: בסעיף 27 בעמוד 20 – אנחנו אומרים שברשות, בתוך ועדת ההשגה, יש נציגי ציבור שהוא חבר המועצה שנתמנה לפי סעיף 34א(10) או (11), אנחנו מדברים פה על נציגי השלטון המקומי או על נציגי האוניברסיטאות.
<נעה בן שבת: השאלה היא אם אלה הנציגים המתאימים או שצריך לאפשר את זה גם לנציגים אחרים של מגזרים מסוימים, נציג האוכלוסיה הערבית, נציג אנשים עם מוגבלות.
<נעה בן שבת: ברור שהוא צריך להיות נציג - - -
אלי אלאלוף: מי אמור לבחור אותם?
<נעה בן שבת: האמת היא שלא קבעו מי ממנה.
<קריאה: תמיד זה יו"ר המועצה.
שולי מועלם-רפאלי: לא יושב-ראש המועצה הציבורית?
<נעה בן שבת: לא יושב-ראש המועצה הציבורית, ובאמת לא נקבע מי ממנה את ועדת ההשגה ואני חושבת שחשוב שהשר ימנה את ועדת ההשגה.
<דרור גרנית: רק את החבר הזה, כי בעצם אנחנו קובעים סטטוטורית את הרכב הוועדה.
<דרור גרנית: ואז אולי כדי לפשט את זה אולי פשוט ניתן לראש המועצה לקבוע את זה במקום - - -
<יואב ארבל: צריך לכתוב: חבר המועצה שאינו עובד מדינה שקבע השר.
אלי אלאלוף: דרור, גם המינוי הסטטוטורי – השר ממנה אותם?
<דרור גרנית: לא, כשאני אומר מינוי סטטוטורי, בעצם הסעיף מונה מי יהיו חברי הוועדה.
אלי אלאלוף: ומי ממנה אותם?
<דרור גרנית: המנהל הוא המנהל, עובד בכיר ברשות שהוא הסמיך לכך שיכול להחליף אותו, אז הוא יכול להחליף אותו, והיועץ המשפטי לרשות, גם כן, קבוע מתוך הסעיף, ורק אותו חבר מועצה – צריך לבחור אותו.
<נעה בן שבת: בעמוד 25 – אנחנו עדיין בתוך המועצה, בסעיף 34א10 אנחנו מדברים על נציגים מקרב הסגל האקדמי, אנחנו אומרים שהם בעלי מומחיות בתחום מהתחומים, אותם תחומים של הגופים המפעילים: חברי המועצה צריכים להיות בעלי מומחיות בתחם מהתחומים כאמור בסעיף 65א, זאת אומרת, אותם תחומים שגופים מפעילים יכולים לפעול בהם שלא במסגרת רשות ציבורית, או בתחומי סוציולוגיה או מדיניות ציבורית.
<נעה בן שבת: בעמוד 26, בסעיף קטן (ג) של אותו סעיף, יש דרישה שחברי המועצה יהיו בעלי ניסיון בתחומים הנוגעים למטרות שחוק זה נועד לקדם.
<נעה בן שבת: עלתה שאלה אם אנחנו יכולים פה להבהיר אם זה התנדבות, כי מטרת החוק היא לקדם התנדבות לטובת החברה ותועלת ציבורית לקהילה, לחברה ולמדינה, או להשאיר את זה עמום ורחב.
מירב בן ארי: למה את לא כותבת פשוט: חברי מועצה יהיו בעלי ניסיון בתחומים הנוגעים למטרות החוק?
<נעה בן שבת: אני יכולה להגיד את זה אבל זה משאיר אותנו באותה בעיה.
שולי מועלם-רפאלי: זה שוב אותו דבר, זה כוללני.
<נעה בן שבת: או לבטל את דרישת הניסיון הזאת - - -
<דרור גרנית: במטרות החוק יש סעיף אחד שהוא סעיף מטרה והוא קצת רחב בהגדרה שלו - - -
מירב בן ארי: כן, אבל ככה אתה יכול להרחיב את חברי המועצה ולא לצמצם.
<דרור גרנית: אני רק אומר שלהפנות למטרות החוק, ואז המטרה היא רחבה מאוד, שעיקרה הוא הסדרה של עולם תוכן, שזה בעצם מה שאומר סעיף 1, אז זה קצת לא אומר יותר מדי.
<נעה בן שבת: אז אולי אפשר לבטל את הסעיף הזה.
<נעה בן שבת: בעצם אין לו תוכן.
<אברהם מאיר: שמי אבי מאיר, יועץ השר.
<אברהם מאיר: הסעיף הזה אומר שרק מי שהיה בוגר של אחת העמותות של הגופים המוכרים יוכל להיות כי מטרת החוק זה שירות לאומי ואנחנו רוצים שהחברים במועצה יהיו דווקא אנשים שבאים מתחום הרווחה - - -
שולי מועלם-רפאלי: אז דווקא הנוסח של מה שקיים היום הוא טוב.
שולי מועלם-רפאלי: "הנוגעים למטרות שחוק זה נועד לקדם", אז זה נועד לקדם התנדבות והשתלבות.
<אברהם מאיר: אבל בפרשנות החוק את תלכי לסעיף המטרה וסעיף המטרה מתייחס בעצם לשירות התנדבותי ולא מתייחס לכל מטרות העל שאנחנו רואים בחוק הזה.
מירב בן ארי: אז מה אתם מציעים?
<נעה בן שבת: אני מציעה לבטל את הסעיף הקטן הזה.
אלי אלאלוף: אף אחד לא ירגיש.
<נעה בן שבת: אז כך נעשה, ובסעיף 37(ג) בעמוד 27 יש לנו את השעיית חבר מועצה.
<נעה בן שבת: אנחנו גם אומרים שלעניין השעיית יושב-ראש המועצה, היא תיעשה בהתייעצות עם המנהל.
<נעה בן שבת: אם נגיע למצב כזה, אז זה יהיה בהתייעצות עם המנהל.
<דרור גרנית: אני רק רוצה להזכיר שהרישה שבסעיף 37(ג) מדברת על שיהיה חבר מועצה ולא יעבירו מכהונתו, והסיפה מדברת רק על ההשעיה.
<דרור גרנית: אז צריך להגיד: ולעניין השעיה או העברה מכהונה של יושב-ראש המועצה.
<נעה בן שבת: בסעיף 48 בעמוד 33 יש שינוי נוסחי אבל למעשה: מבקש ההכרה מנהל את עיסוקו העיקרי בהפרדה חשבונאית מכל עיסוק אחר, לרבות באמצעות קיום רישום נפרד של הוצאות והכנסות לפי כללי חשבונאות מקובלים, נקט פעולות המבטיחות שהנכסים והמשאבים המיועדים לעיסוקו העיקרי או שהתקבלו ממטרת עיסוק זה או כתוצאה ממנו, ישמשו למטרת עיסוקו העיקרי בלבד, ויתחייב לעמוד לביקורת שוטפת מטעם הרשות לעניין פסקת משנה זו.
<נעה בן שבת: זה לגבי הפרדה חשבונאית.
<נעה בן שבת: בעמוד 34, בסעיף 48(ה) אנחנו מדברים על ההכרה שניתנת לגוף המוכר: ההכרה ניתנת לתקופה של שבע שנים.
<נעה בן שבת: אנחנו מאפשרים לשר להאריך את תוקפה לתקופות נוספות.
<נעה בן שבת: השאלה היא אם מדברים על שבע שנים כל אחת או קבועות או עד שבע שנים כל אחת, בדומה למה שנקבע לגבי הגופים המפעילים, של עד שבע שנים.
אלי אלאלוף: עד שבע שנים.
<נעה בן שבת: וכמובן, בקשה להארכת הכרה תיבחן בהתאם לאותן הוראות.
<נעה בן שבת: אני רוצה להפנות את תשומת הלב לסעיף קטן (ו) פה שאומר: פחת מספר הגופים המוכרים ממספר הגופים המוכרים מהמספר המרבי של הגופים המוכרים שנקבע בתוכנית הפיתוח הרב-שנתית, תערוך הרשות הליך תחרותי, שוויוני ופומבי להכרה בגופים מוכרים נוספים בהתאם להוראות סעיף זה.
<נעה בן שבת: - - - אותו פער בין מספר הגופים המקסימלי לבין מספר הגופים הקיימים.
<נעה בן שבת: סעיף 49(ב) – אני רוצה להפנות את תשומת הלב, בעקבות ההחלטה פה בוועדה: "אם השר מתנה תנאים, כאמור בסעיף קטן (א) לאותו סעיף, והגוף המוכר לא קיים את התנאים, סבר השר כי אי קיום התנאים פוגע במתנדבים או ביכולתם לבצע את השירות הלאומי או ההתנדבות הקהילתית, רשאי השר לאחר שנתן לגוף המוכר לטעון את טענותיו להורות לרשות לקיים את אותם תנאים על חשבון הגוף המוכר.
<נעה בן שבת: " זו כמובן לא דרך המלך, לא מתכוונים להעביר לרשות את האחריות ואת המשימות של הגוף המוכר.
<נעה בן שבת: זה רק נועד למצבי קיצון.
<נעה בן שבת: גם הנושא של ניגוד העניינים, שניהם בעקבות הוועדה, סעיף 50: "גוף מוכר לא יעדיף את עניינו של אחר על פני עניינו של המתנדב, ולא יפעל באופן שיש בו חשש לניגוד עניינים בין עיסוקו לפי חוק זה ובין עיסוק אחר שלו".
<נעה בן שבת: ובהמשך להנחיה של הוועדה בדיון הקודם: "השר באישור הוועדה רשאי לקבוע הוראות נוספות למניעת ניגוד עניינים של הגוף המוכר של נושא משרה בו, ובכלל זה לעניין פעילותו של הגוף המוכר, הכול כדי למנוע ניגוד עניינים.
<נעה בן שבת: בסעיף 56, בעמוד 38, אני רוצה להפנות לכך שחובות הגוף המוכר רוכזו פה בסעיף חובות מסוימות של הגוף המוכר לסעיף 56 כאיסור.
<נעה בן שבת: גוף מוכר לא יפנה מתנדב אלא אם כן התקיימו כל אלה ווידא שהגוף המפעיל אושר כגוף מוכר, וידא כי מתקיימים במתנדב התנאים בסעיף 3, קיבל התחייבות והוא ערך למתנדב הסכם התקשרות.
<נעה בן שבת: סעיף 57 בעמוד 39 – אנחנו מבהירים שחובת הגוף המפעיל לדווח על קיומו של ניגוד עניינים בשל קרבה משפחתית, היא קיימת, וגם כשהמתנדב הופנה לגוף, לא רק כשהוא כבר משרת אצלו, כמובן כדי למנוע מלכתחילה את יצירת המצב הזה.
<נעה בן שבת: בסעיף 64, בעמוד 42: בסעיף קטן (ב), אישור גוף מפעיל, כאמור בסעיף קטן (א), אישור התפקידים שבהם ניתן להפעיל מתנדבים אצל הגוף המפעיל יינתן, לפי הנוסח המקורי, בהתאם להמלצות ועדה משותפת.
<נעה בן שבת: - - - דורש שהמלצות הוועדה המשותפת, הם שיקבעו.
<נעה בן שבת: השאלה היא אם לא להשאיר נוסח קצת יותר רחב שיאפשר סטייה מאותן המלצות.
<יואב ארבל: אנחנו מבקשים שינוי קטן פה, שזה יהיה לאחר קבלת ההמלצות.
<יואב ארבל: זאת אומרת, שהמנהל יוכל לשקול, אחרת הוא בעצם חותמת גומי.
<יואב ארבל: יש ועדה שתמליץ לו, מן הסתם הוא יקבל את ההמלצות, אבל יהיה לו שיקול הדעת.
<דרור גרנית: ההמלצות האלה הן בעצם בוועדה שיושבים בה גם נציג הרשות עצמו.
<דרור גרנית: הוועדה הזו היא הרכב די מצומצם, ולכן זה נשמע לי מאוד הגיוני שהוא ילך עם זה.
<יואב ארבל: אני מסכים איתך - - -
<נעה בן שבת: השאלה היא אם הם מחייבים אותו לפעול ממש בהתאם להמלצות, או שלאחר קבלת ההמלצות הוא ישמע את ההמלצות ועדיין יכול לסטות מההמלצות האלה.
<נעה בן שבת: עד כמה אותה ועדה משותפת לנציבות שירות המדינה ולרשות היא זאת שקובעת - - -
<יואב ארבל: אחרת זו החלטה של הוועדה.
<יואב ארבל: אפשר לעזוב את המנהל.
<יואב ארבל: אם הוועדה היא קובעת, אז זו החלטה של הוועדה.
<יואב ארבל: אם הסמכות היא של המנהל - - -
שולי מועלם-רפאלי: אם זו סמכות של המנהל, אז יש לו מקום לשקול את המלצת הוועדה.
אלי אלאלוף: פה הייתי משאיר לו שיקול דעת.
אלי אלאלוף: יש מקום לערער.
<נעה בן שבת: ממילא הפסיקה מצפה לנימוק בשביל לסטות.
אלי אלאלוף: תגידי לשר שלום שהפעם עזרתי לו.
שולי מועלם-רפאלי: כל הזמן עזרת לו.
<נעה בן שבת: בסעיף 65א בעמוד 43, אנחנו מדברים על - - - המסננות.
<נעה בן שבת: המסננת הראשונה, כפי שאמרנו, אנחנו מדברים על האוכלוסיה בישראל ועל תושבי ישראל.
<נעה בן שבת: רצינו לחדד ולהבהיר למי אנחנו מתכוונים כדי שזה לא יהיה עמום, ומכיוון שהדברים נאמרו גם בוועדה.
<נעה בן שבת: מדובר על תושבי ישראל באיזור כהגדרתם בסעיף 378א.
<נעה בן שבת: כלומר, האוכלוסיה בישראל כוללת כמובן את התושבים וגם מי שאינם תושבים, מי שנמצא בישראל, ותושבי ישראל באיזור הם האוכלוסיה הנוספת שמתכוונים להחיל עליהם.
<נעה בן שבת: בעמוד 44, בסעיף 65(ב), ברישה שלו – אנחנו מבקשים להוסיף את המילים: וכן כללים.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על כך שהשר רשאי לקבוע תנאים נוספים לאישור גוף מפעיל, ויש פה רשימה של נושאים, מספר האנשים, השכר של נושאי המשרה, היקף הפעילות שלו וכולי.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים שזה יהיה לא רק לאישור הגוף המפעיל אלא גם תנאים שייקבעו באישור בפעילותו של הגוף המפעיל, כי יתכן שייקבע שמספר המתנדבים בו יהיה מצומצם, בהתחשב באותם שיקולים.
<נעה בן שבת: אז רוצים להבהיר גם את הנושא הזה.
<נעה בן שבת: אני רוצה להבהיר הבהרה לגבי סעיף 68(א4), בעמוד 46.
<נעה בן שבת: אומרים, יש עילה לביטול אישור לגוף המפעיל אם הגוף המפעיל פיטר עובד מעובדיו לשם הפעלת מתנדב במקומו בניגוד להוראות סעיף 6ב.
<נעה בן שבת: אנחנו יודעים שהפעלת מתנדב במקום עובד מהווה הפרה של ההוראות, ממילא אפשר לבטל בגלל ההפרה הזו את ההכרה.
<נעה בן שבת: פה אנחנו מדברים על כך שעובד מגיע ואומר, אני פוטרתי, ועצם הפיטורים של העובד, אם הוא מוכיח שבאמת היה קשר להפעלת המתנדבים, המטרה היא להכפיל כוח של העובד, של המפוטר, בשביל לבטל עקב כך את אישור הגוף המוכר, גם אם הוא לא הוכיח אם הוא שֹם שׁם אדם בשירות לאומי.
<דרור גרנית: השארנו את "לשם"?
<נעה בן שבת: השארנו את "לשם" כיוון שעצם השמה של עובד בשירות לאומי במקום עובד זה מהווה הפרה בפני עצמה, והפרות של הוראות החוק הן ממילא עילה לביטול.
<נעה בן שבת: זה כבר עילה לביטול לפי פסקה (3).
<נעה בן שבת: כאן הפסקה רצתה לחדד ולקרוא לעובד ולהגיד: פיטרו אותך, אתה חושב שתוכל להוכיח שאמר לך מנהל משאבי אנוש שיש להם מספיק מתנדבים לשירות לאומי – זה כמובן לא קל להוכיח, אבל על סמך זה - - - עצמה תהיה עילה להכרה.
<נעה בן שבת: בסעיף 47, אנחנו מדברים בסעיף 70(4) על הודעה לרשות, רק לקבוע את המועד של הגוף המפעיל על אירוע חריג מיד לאחר שהמידע הגיע אליו.
<נעה בן שבת: בסעיף 71(א3), אנחנו מדברים על כך: משרד ממשלתי יודיע לרשות עד ה-1 בינואר בכל שנה על מספר התקנים שהוא מבקש לממן, כאמור בפסקה (1).
<נעה בן שבת: מימון התקנים לא ייעשה אלא בהתאם לאישור הרשות לפי סעיף 23(1).
<נעה בן שבת: הוראת פסקה זו לא תחול לגבי תקנים שהרשות מממנת.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים בסעיף הזה רק על מימון, והנוסח יותאם לכך.
<דרור גרנית: בגלל שיש פה רשות ציבורית ויש את הרשות שלנו, אני חושש - - -
<נעה בן שבת: אני לא חושבת שזה בעייתי.
<נעה בן שבת: יש רשות אחת בחוק, ואנחנו מבהירים - - -
<דרור גרנית: לא, אבל בסעיף הזה - - - רשות ציבורית.
<נעה בן שבת: לא, אנחנו קוראים: משרד ממשלתי, למעלה.
<דרור גרנית: טוב, בסדר.
<רחלי סונגרו: סליחה, נעה, אנחנו לא עוברים גם על סעיף (ב) ו-(ג)?
<רחלי סונגרו: זה גם חדש.
<נעה בן שבת: הם לא חדשים בכלל.
<נעה בן שבת: זה רק שינוי נוסח.
<רחלי סונגרו: אוקיי.
<רחלי סונגרו: כל משרד ממשלתי בעצם התווה לעצמו את המבחנים?
<נעה בן שבת: משרד ממשלתי קובע לעצמו את המבחנים השוויוניים.
<נעה בן שבת: שימי לב שבסעיף (ה) כתוב שהשר בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה קובע נוהל שלפיו מוגשות הבקשות.
<יואב ארבל: זה הנוהל הטכני.
<רחלי סונגרו: כל משרד יקבע לעצמו, ולא תהיה השוואה בין משרדים אחרים?
<יואב ארבל: מי שירצה ישווה.
אלי אלאלוף: אבל מותר להתייעץ.
אלי אלאלוף: אפילו מומלץ.
<רחלי סונגרו: תודה.
<נעה בן שבת: סעיף 77, בעמוד 50, יש פה הוראות לגבי הפרה נמשכת.
<נעה בן שבת: משרד המשפטים – לא היו לכם הערות לגבי הנושא הזה.
אלי אלאלוף: הם מפריעים במקומות אחרים.
<נעה בן שבת: בסעיף 82, בעמוד 51: עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה, ועל גבייתו תחול פקודת המסים (גבייה).
<נעה בן שבת: שמעתי איזושהי אמירה שאתם מבקשים לשנות את זה, משרד המשפטים?
<דרור גרנית: ממי שמעת את זה?
<דרור גרנית: לא ממני.
<נעה בן שבת: מאסנת חיטרון.
<נעה בן שבת: סעיף 83: נשיא בית-משפט שלום – אנחנו לא מפרטים את הסמכות המקומית, זה נקבע לפי הכולל.
<נעה בן שבת: סעיף 91 בעמוד 55, אנחנו מדברים על התיקונים שנעשים בחוק שירות עבודה בשעת חירום - יופסק השירות האזרחי, אז כמובן צריך להתייחס גם למשרת בשירות לאומי-אזרחי, אם הוא נקרא לפי חוק שירות עבודה בשעת חירום, הוא יופסק.
<דרור גרנית: בשירות לאומי-אזרחי הוא מופסק גם?
<נעה בן שבת: אם הוא מגויס לפי חוק שירות עבודה לשעת חירום, אז או שהוא מגויס או שהוא משרת בשירות לאומי-אזרחי.
<נעה בן שבת: אי אפשר שהוא יהיה בשני המקומות בעת ובעונה אחת.
<נעה בן שבת: אם הוא משרת במסגרת השירות הלאומי-אזרחי במקום אחר, בתפקיד אחר, בהתאם להוראות של אותו סעיף 19 שמסדיר את כל הנושא, שמוּחל על חוק שירות לאומי-אזרחי, זה בסדר.
<נעה בן שבת: אבל אם מגייסים אותו כמגויס חוץ לאיזשהו מקום לפי חוק שירות עבודה בשעת חירום, לפי הסמכויות שיש שם - - -
<דרור גרנית: אבל מלכתחילה הוא לא מתנדב.
<נעה בן שבת: הוא לא מתנדב.
<נעה בן שבת: לכן אנחנו משנים את המונח.
<נעה בן שבת: זו היתה המטרה של ההערה עכשיו, שאנחנו לא מדברים רק על מתנדב, אנחנו מדברים גם על משרת בשירות אזרחי בכלל.
<דרור גרנית: אבל היות והוא לא מתנדב, ואז השירות שלו הוא סוג של חובה, אז לא צריך לגייס אותו מבחוץ.
<נעה בן שבת: לא צריך לגייס אותו לשירות.
<נעה בן שבת: יכולים לשים אותו כמתנדב בשירות לאומי-אזרחי במקום מסוים, נניח שלא עשו כזה דבר.
<נעה בן שבת: בא מפקח על כוח-אדם בשעות חירום ואמר, אני מגייס אותך כמגויס חוץ, כפי שגייסתי את כל השכנים שלך בבניין כמגויס חוץ לאיזשהו מקום, אז אני מגייס גם אותך.
<נעה בן שבת: ואז מרגע שהוא מגויס, גם התקופה הזאת כן תובא במניין השירות, גם היא.
<נעה בן שבת: סעיף 98 בעמוד 58 – אנחנו מדברים על כל החלטה של רשות, לא רק "הרשות" כמובן, תקופה לפי חוק בית-משפט לעניינים מנהליים, למעט החלטה של הממשלה לפי החוקים האמורים.
<נעה בן שבת: זו הוראה די מקובלת.
<נעה בן שבת: בסעיף 107, בעמוד 61, אנחנו קבענו שתחילתן של ההוראות המפורטות להלן במועד הנקוב לצדם, ודחינו משום מה את ההוראה של סעיף 17 שנוגעת לנוער בסיכון, והשאלה היא מדוע היא צריכה להידחות.
מירב בן ארי: למה שנתיים?
<נעה בן שבת: זו השאלה.
שולי מועלם-רפאלי: אין סיבה.
שולי מועלם-רפאלי: צריך להחזיר אותם להיות עם כולם.
<נעה בן שבת: אז אנחנו נמחק את הסעיף הקטן הזה.
<נעה בן שבת: בסעיף 110 באותו עמוד, אומרים לנו שמועצה ראשונה תמונה עד יום התחילה תהיה רשאית להתכנס מהמועד האמור ואילך.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים להציע שהמועצה תוכל להתכנס גם לפני כן, מרגע שמונו שני שלישים מחבריה, ולא רק ממועד התחילה, ולהאריך את תקופת המעבר לגבי גופים מפעילים בעמוד 112.
<נעה בן שבת: תקופת המעבר שבה גופים מפעילים קיימים יוכלו להמשיך לעבוד נקבעה רק עד יום התחילה, וכיוון שמדובר במספר רב מאוד של גופים מפעילים, ביקשה הרשות להאריך את זה לפחות בתקופה נוספת, לפחות בשנה, אפילו ביותר אם אפשר, אבל הם ביקשו להאריך בתקופה נוספת.
<נעה בן שבת: השאלה היא אם הוועדה יכולה להאריך בתקופה נוספת.
שולי מועלם-רפאלי: כן, כדי שאפשר יהיה להיכנס לזה.
<נעה בן שבת: בשנה נוספת?
שולי מועלם-רפאלי: כן, בשנה.
<נעה בן שבת: 1 בספטמבר 2019 במקום ב-2018.
<נעה בן שבת: אלה התיקונים המוצעים.
<נעה בן שבת: מודה לכולם על הסבלנות.
אלי אלאלוף: יש התנגדויות, מבין היועצים הנפלאים שעבדו כל-כך הרבה?
אלי אלאלוף: אני באמת חייב להגיד לכם, כל הכבוד לכם, לא רק ליועצים הרגילים שאנחנו רגילים להחמיא להם, כי זה מגיע להם.
<נעה בן שבת: אני גם מודה להם על כל שיתוף הפעולה, מעבר לישיבות הוועדה.
<דרור גרנית: אני רוצה להגיד בשביל הפרוטוקול, לתת קרדיט לאיה דביר שהיתה ביחד עם יואב, היה לו אבא והיתה לו גם אימא לפני שאני באתי ונכנסתי לנעליה.
אלי אלאלוף: אז לכל מי שנמצא ולמי שלא נמצא ונמצא בראשנו.
<יואב ארבל: איזו הגדרה.
<יואב ארבל: יש לי אבא ואימא, יש לי זוג הורים אחד.
<יואב ארבל: אני לא צריך עוד הורים.
אלי אלאלוף: מי בעד התיקונים?
<נעה בן שבת: ואנחנו מאשרים את הצעת החוק כולה.
אלי אלאלוף: מי בעד הצעת החוק כפי שהיא?
אלי אלאלוף: אתם כנראה תוזמנו ליום רביעי לאישור במליאה.
שולי מועלם-רפאלי: צהריים טובים, יום שלישי, ט"ז באדר, 14 במרץ, אנחנו פותחים דיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות לכבוד יום ההוקרה לעובדות ולעובדים הסוציאליים, שהתחלנו אותו בשעות הבוקר המוקדמות באודיטוריום, עם הענקת פרסים ובאמת הוקרה של כל הבית.
שולי מועלם-רפאלי: זה היה מרגש, הנוכחות של עובדים ועובדות סוציאליות בכל הדיונים, אני חושבת שזה היה מאוד משמעותי רגע אחד לשמוע איך זה מתנהל.
שולי מועלם-רפאלי: אני עברתי את זה עם מי שנכח פה בדיון על הצעת החוק להפללת לקוחות זנות ושיקום נשים במעגל הזנות, שרבות ורבים הם העובדות והעובדים הסוציאליים שמעורבים בתהליך הזה שבו מדינת ישראל מנסה להגיד אמירה ערכית משמעותית ביחס לצמצום ומיגור הזנות במדינת ישראל.
שולי מועלם-רפאלי: בדיון שאנחנו נקיים עכשיו הנושא שלנו הוא תנאי שכרם והתקינה של העובדים הסוציאליים.
שולי מועלם-רפאלי: אני קראתי הרבה, חבריי חברי הכנסת שנמצאים כאן, חבר הכנסת דב חנין, חבר הכנסת חאג' יחיא וחבר הכנסת עבדאללה אבו מערוף, שיצא ועוד רגע בטח יחזור, שוב ושוב ושוב ראיתי בכל ריאיון, בכל תהליך, בכל פעם שקראתי משהו שכתבו עובדים ועובדות סוציאליים, תמיד זה חזר למשהו שאני אקריא מהכתוב בפניי, 'אין באפשרותי', כותבת אחת מהעובדות הסוציאליות במחקר שנעשה, 'להיכנס לעובי הקורה עם הפונים בגלל חוסר זמן ועומס תיקים'.
שולי מועלם-רפאלי: אני יושבת כרגע במקומו של יושב ראש הוועדה הקבוע, חבר הכנסת אלי אלאלוף, מי שעמד בראש ועדת אלאלוף בכנסת הקודמת, שאמרה אמירות מאוד מאוד ברורות על הצורך בכניסה של עובדים סוציאליים נוספים לתוך המערכת במדינת ישראל, על כל הוואריאציות שבהן נמצאים עובדים סוציאליים ובעיקר סביב הפנייה של אנשים לעובדים סוציאליים במחלקות הרווחה.
שולי מועלם-רפאלי: הוא דיבר על זה שצריך להגביל את מספר התיקים.
שולי מועלם-רפאלי: זאת הייתה ההמלצה שלו, היו לה שתי זרועות, אחת, הגבלה של מספר התיקים לעד 60 פונים, ושתיים, כניסה כל שנה של 200 עובדים סוציאליים במשרות מלאות.
שולי מועלם-רפאלי: המציאות הזאת היא לא המציאות שבה אנחנו חיים, אנחנו חיים במציאות קשה שבה אנחנו בתת, תת נוכחות, תת תקנון, תת שעות, שכר.
שולי מועלם-רפאלי: שכר, על זה כבר דיברנו בתחילת היום, שכר שלא מאפשר לחלק מהעובדים הסוציאליים שלא לעבוד בעבודה נוספת או להזדקק להשלמת הכנסה מטעם המדינה, דבר שהוא כמעט בלתי נתפס בעיניי.
שולי מועלם-רפאלי: אנשים שמשקיעים שלוש שנים מחייהם רק לטובת הלימודים הפרונטליים, עוד לפני שהם נהיו אנשי מקצוע והתמקצעו בתחום, שבאמת קמים כל בוקר מתוך רצון לתקן עולם במלכות שדי, לתקן את החברה הישראלית, להפוך אותה למקום טוב יותר, לכולנו.
שולי מועלם-רפאלי: קצת קשה לי הדיבור על החלשים והמקופחים כי, כמו שהצגתי בתחילת היום, אני לא הייתי לא חלשה ולא מקופחת כשנפגשתי בפעם הראשונה עם העובדת הסוציאלית שלי, לפני 20 שנה, כשהבעל שלי נהרג, ועובדת השיקום שלי ממשרד הביטחון התחילה בליווי שממשיך עד היום.
שולי מועלם-רפאלי: 20 שנה אחרי, עדיין אותה עובדת מלווה אותי ואת שתי בנותיי שהיו אז בנות חמש וחצי ושנתיים ו-10 חודשים, והיום נשים צעירות, שכל אחת ברוך ה' נישאה, ומה המשמעות של להינשא כשאבא שלך נהרג בגיל שנתיים ו-10 חודשים.
שולי מועלם-רפאלי: לא צריך להיות מוחלש ולא מקופח, צריך פשוט איש מקצוע שיעשה איתנו כולנו את התהליך, כל אחד במקום שבו הוא נמצא.
שולי מועלם-רפאלי: על הנושא הזה אני רוצה לדבר, עם הנושא הזה אני רוצה לצאת מפה עם אמירות מאוד מאוד ברורות.
שולי מועלם-רפאלי: אני אבקש את רשות חברי הכנסת שחברתנו, צפרא דוויק, שעומדת בראש ארגון העובדים הסוציאליים תפתח.
שולי מועלם-רפאלי: חשוב לי גם שתיתני נתונים ואחר כך חברי הכנסת בתורכם תדברו ולאט לאט אנחנו נשתף יותר ויותר ציבור בדיון.
<צפרא דוויק: תודה לך, חברת הכנסת שולי מועלם, גם שאת מארחת אותנו ואת מסייעת לנו לאורך כל השנה ולאורך כל השנים.
<צפרא דוויק: אני שמחה על הפתיחה הזאת כי עובדים סוציאליים נמצאים בכל מקום, בכל תחום בחיים שלנו, מלידה עד מוות, בבריאות ובחולי, במצבי משבר וגם במצבי שמחה אנחנו צריכים להיות.
<צפרא דוויק: הליווי הזה, שאנחנו נמצאים בכל מקום, לא ברור לכולם ולכן בחרתי, ברשותך, לבקש מעובדים סוציאליים, נמצאים פה עובדים סוציאליים וסטודנטים, עובדים סוציאליים נמצאים כאן מכל הארץ, מכל תחומי העיסוק בעבודה סוציאלית, מהתחום של השיקום, של הקהילה, של הבריאות.
שולי מועלם-רפאלי: אלה?
<צפרא דוויק: לא, הרשימה ארוכה כאן.
שולי מועלם-רפאלי: אבל אלה ידברו?
<צפרא דוויק: אלה ידברו בהתחלה, ואחר כך אני מקווה שעוד יהיה זמן כי חסר לי פה את העבודה הקהילתית.
<צפרא דוויק: לא, לא אתם חסרים, הרשימה, אתם ישנם, אני מדגישה.
<צפרא דוויק: ביקשתי פשוט מכל התחומים שיבואו ויציגו, באמת כל אחד קיבל רק חמש דקות, שיציגו מה הם עושים, איזה דברים נפלאים הם עושים וגם מה הבעיות בתפקוד שלנו.
<צפרא דוויק: אז, ברשותך, אם אפשר לפתוח בסרטון שמציג, שלוש דקות סרטון, במקרה הכינונו מראש.
שולי מועלם-רפאלי: זה דבר טוב לבוא, ביחד עם הציפורניים, הלק והדברים שהכינונו מראש.
שולי מועלם-רפאלי: עכשיו רואים בחדר לפי החיוכים מי בגיל מסוים ומי מתחת.
שולי מועלם-רפאלי: בבקשה, כן.
<קריאה: אני מצטערת, אנחנו ננסה לסדר את זה.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו נתחיל, כמו שאת רצית, עם הסרטון, בינתיים נבקש מראשון חברי הכנסת לדבר.
שולי מועלם-רפאלי: חבר הכנסת חאג' יחיא, אתה רוצה להתחיל, בבקשה?
עבד אל חכים חאג' יחיא: כבוד היושבת ראש, העובדים הסוציאליים, חבריי חברי הכנסת.