GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד פורר:
אותו עובד בדירוג 39-41 כשהוא יתמודד למכרז בדירוג 40-42 הוא יודע שיכול לשבת במכרז זה שהוא הפך את ההחלטה שלו, כמי שבכיר ממנו.
עודד פורר:
אנחנו חיים את המציאות הזאת.
עודד פורר:
אנחנו מדברים על אותו ארגון, על אותו מקום, הכול נשאר בתוך משרד הבריאות.
עודד פורר:
אני מצטער שאני יורד לרזולוציות האלה אבל דווקא בגלל שהחוק הזה כל-כך משמעותי וחשוב, גם ברמת האימון של הציבור לתהליך ולא יגיד שעשינו פה פולי-שטיקים.
<יעל סלנט:
נשים לב שאנחנו מדברים פה על רופא.
<יעל סלנט:
משרד הבריאות ביקש שזה יהיה רופא, רופא באותו דרג לפחות כמו מי שקיבל את ההחלטה ולא מאותו אגף.
<יעל סלנט:
הנציג השני בוועדה יהיה רופא מומחה, נציג בתי החולים הממשלתיים והנציג השלישי, היועץ המשפטי למשרד הבריאות או נציגו.
<עו"ד חן שמילו:
אנחנו רוצים להציע שאחד משלושת החברים בוועדת ההשגות יהיה רופא מומחה שהוא נציג המועצה המדעית של ההסתדרות הרפואית.
<עו"ד חן שמילו:
ההיגיון הוא שלפחות אחד מהשלושה לא יהיה עובד משרד הבריאות, ימונה דווקא מהגוף המקצועי המדעי וזה ממילא גוף שהוקם מכוח פקודת הרופאים, ממלאים תפקידים מכוח החוק.
<יעל סלנט:
הא גם חבר בוועדה המייעצת שמייעצת בשלב לפני קבלת הרישיון.
<עו"ד חן שמילו:
אדרבא.
עודד פורר:
אני מצטרף להערה הזו.
עודד פורר:
לדעתי בכל הוועדות האלה צריכה להיות נציגות ציבור חיצונית, מקצועית לעניין אבל יכולה לתת נקודת מבט חיצונית לעניין.
אלי אלאלוף:
למה משרד המשפטים ציין עם היד שזה לא נראה לו?
<מרגנית לוי:
אנחנו פשוט צריכים לשמור על האופי של הוועדה כוועדה מנהלית פנימית לרשות, כי זה הרעיון המשפטי של החוק.
<מרגנית לוי:
אני חוששת שאם נצא מחוץ למשרד נהפוך את זה לוועדה שהיא קצת פחות מנהלית, קצת יותר מעין שיפוטית וזה לא הקונספט כאן.
<עו"ד חן שמילו:
הרי ממילא אני מציע נציג מגוף שהוקם מכוח פקודת הרופאים עכשיו בוועדה המייעצת.
<עו"ד חן שמילו:
הסמכויות של הוועדה לא השתנו מעצם היותה מורכבת משלושה, שאחד מהם הוא נציג הפרופסיה המקצועית והגוף הרלוונטי להכשרות הרופאים.
<עו"ד חן שמילו:
אני גם חושב שזכותו של המשיג, שלפחות אחד מהוועדה יהיה מישהו שלא מתוך המשרד.
<עו"ד חן שמילו:
זה לא ישנה את האופי המנהלי של ההחלטה, בוודאי לא את סדרי עבודתה.
<מרגנית לוי:
עם הטיעון הזה אני פחות מסכימה, אני לא חושבת שזו זכות שלו, אני לא בטוחה שזה נכון מבחינה מנהלית.
אלי אלאלוף:
יש לי הערה, היה בסמכות המשרד להקים את הוועדות האלה – לא עשה.
אלי אלאלוף:
שנים.
<אדוה גואל:
זה לא מדויק.
<אדוה גואל:
הוקמה ועדת השגה.
אלי אלאלוף:
הופעלה?
<אדוה גואל:
ועדת ההשגה פורסמה באתר האינטרנט של משרד הבריאות.
<אדוה גואל:
בפועל הפניות נעשו או למנכ"ל משרד הבריאות או למשנה וטופלו המון על-ידי הלשכה המשפטית.
<אדוה גואל:
זאת אומרת שהייתה ועדה, ספציפית ועדת ההשגה שהוקמה כפיילוט לא נפלו עליה פניות, מאחר והפניות שכבר הגיעו למייל שלה, היו פניות שלא היו רלוונטיות לוועדת השגה.
אלי אלאלוף:
זה היה אחרת אם הייתה פועלת והייתה ידועה לציבור.
אלי אלאלוף:
אל תשחקו.
אלי אלאלוף:
אם לא פונים לוועדה כשהיא קיימת, זה סימן שהיא לא אפקטיבית.
<אדוה גואל:
במידה והיו רוצים באמת לעשות את זה, היה ניתן, את כל הפניות שהופנו למנכ"ל למשנה או ללשכה המשפטית, להעביר ישירות לשם.
אלי אלאלוף:
היה המנכ"ל, בייעוץ של מנהל התחום, אומר לו להעביר לוועדה.
אלי אלאלוף:
הוועדה לא התכנסה, לא הופעלה.
אלי אלאלוף:
אל תגידו שזה קיים באתר האינטרנט.
אלי אלאלוף:
זה כמו האיש שמעיר את אשתו עם פתק ביד.
אלי אלאלוף:
מספיק עם המשחקים, נדבר על עובדות, היא לא פעלה.
אלי אלאלוף:
אם אתם לא מודעים לתסכול של אנשים שלא הגיעו לארץ בגלל האגף הזה או שעזבו - - -
<אדוה גואל:
אנחנו מודעים.
אלי אלאלוף:
אז מספיק.
אלי אלאלוף:
אם אתם יכולים מראש לתת לוועדה הזאת נפח ציבורי כדי שתהיה תודעה ציבורית גבוהה, זה מאוד חשוב לעשות את זה.
עודד פורר:
אני רוצה להוסיף בעניין אחר.
עודד פורר:
כשהגעתי להיות מנכ"ל משרד העלייה והקליטה הסתיימה תכנית החומש לקליטת יוצאי אתיופיה.
עודד פורר:
עם הפגנות וכעסים שראינו אותם גם באים לידי ביטוי, שעיקר הכעסים היה משבר האמון ביניהם לבין הממסד.
עודד פורר:
אמרו, עשיתם תכניות, אין אף אחד שאפשר לייצר אתו את האמון הזה מול המערכת, שהוא נציג ציבור מתוך הקהילה.
עודד פורר:
בתכנית החדשה שעשו הכניסו אותם אגב גם לוועדות היישום וגם לוועדות הפיקוח שמפקחות על משרדי הממשלה איך מיישמים את זה, יש נציגי ציבור.
עודד פורר:
גם אלה שכתבו את התכנית, ישבו נציגי ציבור.
עודד פורר:
עשינו את זה בזמנו עם חברת הכנסת לשעבר פנינה תמנו-שטה עם הכנסת.
עודד פורר:
הציבור הוא לא מילה גסה למשרדי הממשלה.
עודד פורר:
אנחנו לא מדברים על לאסוף עכשיו מישהו מהרחוב ולהגיד לו לשבת בוועדה ושיהיה לטובת עולים.
עודד פורר:
אנחנו מדברים על נציגים שהם נציגים רציניים, על נציגי ציבור שגם מי שימנה אותם בסוף זה השר.
עודד פורר:
האמינו לי שזה ישרת אותם יותר מאשר זה ישרת את העולים.
עודד פורר:
זה ייתן תוקף ציבורי אמיתי להחלטות שמתקבלות בוועדה הזאת.
עודד פורר:
היא תהיה שקופה, תהיה ראויה לכל דבר ועניין.
עודד פורר:
יורידו הרבה מאוד מהטענות שמופנות למשרד הבריאות ולפעמים גם מופנות אליכם טענות שלא בצדק, לא כל הטענות נכונות.
אלי אלאלוף:
נסכם את זה שאנחנו מקבלים את ההצעה.
<יעל סלנט:
נציג מתוך רשימה שהגישה המועצה המדעית, אם היא לא הגישה תוך חודשיים מיום שביקשו ממנה - - -
אלי אלאלוף:
שלושה שבועות.
<יעל סלנט:
שלושה שבועות.
<יעל סלנט:
מתוך רשימה שהיא הגישה הששר יבחר ואם לא הגישה - - -
<מרגנית לוי:
אם את כבר הולכת על המודל של הוועדה המייעצת, אז תעשי את זה כמו שם, שזאת רשימה.
<מרגנית לוי:
ימנה השר מתוך רשימה שהגישה לו ההסתדרות הרפואית בישראל.
<אסתר בלום:
רציתי לחזור לנושא של הערר שקיים היום.
<אסתר בלום:
אני רוצה לציין, כדי לחזק את הדברים, שקיימת גם אפשרות לערער על ציון של מבחן הרישוי.
<אסתר בלום:
זה קיים.
<אסתר בלום:
את יודעת כמה אנשים פונים לזה?
<אסתר בלום:
את יודעת כמה אנשים יודעים שזה קיים?
<אסתר בלום:
את יודעת באיזה שפות זה נמצא באתר?
<אסתר בלום:
הרי האתר מתורגם, גם בזכות הוועדה להסרת חסמים בתעסוקת עולים תרגמתם את האתר.
<אסתר בלום:
כל הקישורים להגיש ערר על הציון, כל דבר זה בעברית.
<אסתר בלום:
הטפסים בעברית.
<אסתר בלום:
יש לנו עולה שעברה ארבע פעמים את המבחן, היא קיבלה 58 והיא כתבה מכתב בו היא מבקשת לבחון מחדש את המבחן.
<אסתר בלום:
מרחו אותה.
<אסתר בלום:
לא הבינו בכלל שזה ערר.
<אסתר בלום:
לא היה טופס ולא היה שום דבר.
<אסתר בלום:
היא אמרה שהיא יורדת מהארץ כי היא לא יכולה יותר להתמודד עם זה.
<אסתר בלום:
דברנו על ההתייחסות האישית האנושית המינימאלית שאומרים שזה קיים.
<אסתר בלום:
אבל אם אין חוק כנראה שלא עושים את זה.
<אסתר בלום:
לגבי נציג ציבור, אני תומכת בזה ואני רוצה לדעת בכלל אם האדם שמעורב בעניין הזה, שמגיש, נמצא בוועדה באותו רגע?
<אסתר בלום:
האם יש לו אפשרות להציג עוד מסמכים ונתונים?
<יעל סלנט:
הוא בעצם מגיש השגה מנומקת בכתב.
<יעל סלנט:
הוא יכול לפרט בה את כל הטיעונים שלו ואת כל מה שנראה לו.
<יעל סלנט:
אנחנו לא נותנים לו זכות מוקנית להופיע בפני הוועדה.
<יעל סלנט:
כמובן שככל שהוועדה תרצה לראות אותו היא תוכל לזמן אותו.
אלי אלאלוף:
בכל מקרה הוא יקבל תשובה מנומקת.
<יעל סלנט:
בוודאי.
<יעל סלנט:
זו חובה של רשות מנהלית.
עודד פורר:
זה משהו שהייתי רוצה לבקש שייכתב.
<מרגנית לוי:
זה גם כתוב בחוק לתיקון סדרי מנהל החלטות והנמקות שכל רשות מנהלית חייבת לנמק את החלטותיה, אחרת בית משפט יעיף את ההחלטות.
אלי אלאלוף:
יש לוועדה סמכות להזמין מישו ואם היא רוצה להזמין מישהו זו החלטת ועדה.
<אדוה גואל:
אם בפקודת הרופאים תוסיפו נציג של ההסתדרות מה יהיה בכל הפרה-רפואיים?
<אדוה גואל:
יהיה חוסר אחידות.
עודד פורר:
נגיע גם לשם.
עודד פורר:
יהיו שם גם נציגי ציבור ואנחנו נדבר מי יהיו הנציגים.
אלי אלאלוף:
אני אשמח שתשבו ותביאו הצעה אחידה לכל המקצועות בבת אחת.
אלי אלאלוף:
זה לא תפקיד של המחוקק.
אלי אלאלוף:
המחוקק עשה תרגיל, אמרתי תשימו לי את כל הרשימה ואחד אחד נפיל את הפירמידה, כי אי-אפשר להגיע למה שאת אומרת, שזה כל-כך הגיוני.
אלי אלאלוף:
אין אחידות.
אלי אלאלוף:
למה רוקחים זה שנתיים או שלוש ורופאי השיניים זה חמש?
אלי אלאלוף:
כי לא הייתה לי ברירה והגעתי אתם לפשרה.
עודד פורר:
יש לכם מזל שיושב פה יושב-ראש אוהב פשרות.
אלי אלאלוף:
זה לא תמיד ההיגיון.
אלי אלאלוף:
נמשיך.
<יעל סלנט:
דברנו על ההרכב של ועדת ההשגה.
<יעל סלנט:
הנציג השלישי יהיה היועץ המשפטי למשרד הבריאות או נציגו.
<יעל סלנט:
"(ד) חבר בוועדת השגות לא ידון בהשגה על החלטה שהיה מעורב בקבלתה או בהשגה על החלטה שקיבל הממונה עליו.
<יעל סלנט:
(ה) סדרי עבודתה של ועדת ההשגות יהיו כפי שקבע השר, וכל עוד לא קבע, תקבע ועדת ההשגות את סדרי עבודתה, ותפרסמם באתר האינטרנט של משרד הבריאות".
<אסתר בלום:
בכל השפות.
<אסתר בלום:
האם זה מובן מאליו?
<אסתר בלום:
כרגע האפשרות לערער על המבחן קיימת אך ורק בעברית.
<יעל סלנט:
אנחנו מדברים על סדרי העבודה של הוועדה.
עודד פורר:
אתמול היה לנו ויכוח על החוק הביומטרי, ויכוח גדול מול משרד הפנים.
עודד פורר:
דרשנו בחוק יצוין שהאפשרויות יינתנו בחמש שפות.
עודד פורר:
זה מופיע בחוק הביומטרי שאושר אתמול בקריאה שנייה ושלישית, למרות ההתנגדות של משרד הפנים, מתוך ההבנה שמגיעים אנשים, בסוף נותנים להם לחתום על טופס בעברית.
עודד פורר:
צריך להבין שכשמגיע עולה, גם אם הוא 20 שנה בארץ ויודע את השפה, יותר קל לו לחשוב או לקרוא, בטח מסמך שהוא משפטי ונוגע לעניין הזה, בשפתו.
עודד פורר:
אני חושב שצריך לציין שזה יינתן בשפות.
<יעל סלנט:
מדברים פה על סדרי עבודה זה כמו לתרגם חקיקת משנה לחמש שפות.
עודד פורר:
הכוונה היא לא לסדרי העבודה.
עודד פורר:
אני רוצה אולי להוסיף סעיף קטן שנהלי הפניה לוועדה יפורסמו באתר האינטרנט בכמה שפות.
<יעל סלנט:
השאלה אם זה משהו שאנחנו יכולים לבקש ממשרד הבריאות שיעשה מבלי שנציין את זה פה בחוק.
אלי אלאלוף:
אומרת לי מנהלת הוועדה ששר הבריאות ליצמן נתן הוראה שזה יהיה בכל השפות.
עודד פורר:
בהחלטת הממשלה בזמנו דרשנו ממשרד הבריאות לתרגם את כל האתר לכמה שפות.
עודד פורר:
נעשתה עבודה טובה ואני חושב אגב שמשרד הקליטה מימן את התרגום הזה כדי שזה יקרה.
עודד פורר:
תרגמו את האתר לשפות אבל אחר-כך, את מה שקורה כשרוצים להגיש ערר זה כבר לא בשפות לפי מה ששמעתי מארגוני העולים וזה רע מאוד, כי שם צריך את השפות.
עודד פורר:
דווקא בנקודה שהוא במצוקה שם צריך את השפה.
<מרגנית לוי:
זה כמו הבקשה לרישיון.
<מרגנית לוי:
את הבקשה לרישיון מגישים בעברית.
<מרגנית לוי:
אם אתה מחיל את זה על ההשגה את צריך להחיל את זה לדעתי - - -
עודד פורר:
את ההסבר.
<מרגנית לוי:
את ההסבר זה בסדר, אבל את סדרי העבודה זה קצת - - -
<קלאודיה כץ:
בעקבות החלטת הממשלה של הסרת החסמים הקמנו מערכת בין משרדית לאופציה לבדוק זכאות לרישיון בכלכלה, חינוך בריאות וממשל זמין הקים לנו את המערכת.
<קלאודיה כץ:
העולים, בהיותם בחו"ל, מצרפים את כל המסמכים בשפתם, מגישים למערכת ומקבלים תשובה עקרונית אם כן או לא.
<קלאודיה כץ:
היום הבקשה לרישיון ברוב המשרדים, מעט מאוד תרגומים נעשים, הכול בשפות.
עודד פורר:
עשינו משהו בוועדה להסרת חסמים.
אלי אלאלוף:
במסמך חתום על-ידי שר הבריאות מלפני שבוע, שר הבריאות מאשר שזה יתורגם לערבית ולרוסית.
אלי אלאלוף:
אני חושב שלדעתי גם אנגלית וצרפתית.
<אסתר בלום:
כל השפות שתרגמתם את האתר בהם.
<אסתר בלום:
באותה מחשבה, כתוב בהתחלה שיש 30 יום להגיש, אם אפשר לשנות את זה ל-60 יום, מאותה סיבה, שהמידע לא זורם, שאנשים לא יודעים.
<אסתר בלום:
עד שמגיעים אלינו ועד שמדברים אתנו ועד שאומרים לנו.
<יעל סלנט:
אני לא בטוחה שזה לטובת המבקש.
<אסתר בלום:
למה?
אלי אלאלוף:
הדיון לא מתנהל כך.
אלי אלאלוף:
רק עם מתן רשות דיבור.
<אדוה גואל:
פרק הזמן שיש להם הוא לעיתים מאוד צפוף מאחר והבחינות קבועות מראש.
<אדוה גואל:
זאת אומרת שאם נאריך את המועד שוועדת ההשגה תדון ועד שוועדת ההשגה תדון הם יכולים לפספס את מועד הבחינה.
אלי אלאלוף:
אני אוהב לוח זמנים צפוף.
אלי אלאלוף:
זה טוב שיישאר כמו שזה.
עודד פורר:
חסר תוך כמה זמן הם יתנו תשובה.
<יעל סלנט:
שוועדת ההשגה תיתן את החלטתה תוך שבועיים?
<אסתר בלום:
העניין הוא שאתם חוסמים בפני האדם להגיש.
אלי אלאלוף:
אנשי משרד הבריאות, תוך כמה זמן אתם מסוגלים לתת תשובה לוועדת השגה?
<אדוה גואל:
נוכח העובדה שבאמת נקבעות בחינות זה יחייב להיות משהו מצומצם.
<יעל סלנט:
אנחנו רוצים לקבוע את זה בחוק.
<יעל סלנט:
להגביל את הזמן בחוק.
אלי אלאלוף:
תוך 30 יום נותנים תשובה?
<יעל סלנט:
אפשר פחות מזה?
<אדוה גואל:
זה יצריך תיאום ביניהם.
אלי אלאלוף:
30 יום זה נראה לי סביר.
אלי אלאלוף:
במיוחד אם יש שפות שונות.
<יעל סלנט:
אנחנו נוסיף בכל אחת ואחת מוועדות ההשגה, שתיתן את החלטתה תוך 30 יום מיום שקבלה את ההשגה.
<קלאודיה כץ:
היום, בוועדת הערר הקיימת, 45 ימים ניתן לגשת ולהביא את הערעור.
<קלאודיה כץ:
כעובדה, עולים מתקשים לערער, גם מהסיבות האלה, עד שמבינים את הכללים ועד שמכינים את הערר.
<קלאודיה כץ:
אם אנחנו רוצים לעזור לעולים ולתושבים חוזרים, צריך לתת להם זמן גם להבין את התהליך, גם כשהוא בשפתם וגם להכין חומרים.
<קלאודיה כץ:
לפעמים צריך להביא עוד מסמכים, לפעמים להביא אותם מחו"ל.
<קלאודיה כץ:
עוד 15 יום זה יקל על האנשים.
<קלאודיה כץ:
עובדה שהיום ב-45 יום לא מצליחים.
<יעל סלנט:
אפשר לתת אפשרות להאריך מטעמים מיוחדים.
<אסתר בלום:
ושוב יש כאן את שיקול הדעת.
<יעל סלנט:
אז אולי נקבע שאפשר להאריך את המועד בשבועיים.
<יעל סלנט:
כלל לגבי כולם זה יהיה 30 יום ואם יש מקרה שמצדיק את זה, אפשר יהיה להאריך את זה בשבועיים, בשלושה שבועות, כפי שהוועדה תחליט.
<אסתר בלום:
אם מחפשים את טובת האדם שמגיש את הערר - - -
אלי אלאלוף:
כמה שיותר מהר, יותר טוב.
<אסתר בלום:
אם זה יהיה יותר מהר, זה יותר טוב, אבל אם בתום 30 יום חוסמים לו את האפשרות להגיש אז להאריך.
<יעל סלנט:
אף אחד לא חוסם.
<מרגנית לוי:
אני מבקשת להתייחס לסוגיה של המועדים.
<מרגנית לוי:
בדרך-כלל מועדים של הסגות מנהליות הם מועדים שמדברים על שבועיים, 30 ימים, זה לא משהו חריג מה שעשינו כאן.
<מרגנית לוי:
לדעתי יש סמכות להאריך מועד.
<מרגנית לוי:
אפשר גם לכתוב את זה במפורש כדי להרגיע.
<מרגנית לוי:
אין בעיה, אין לנו התנגדות לזה.
<מרגנית לוי:
אני חושבת שלטובת המבקש עדיף שהליך מנהלי, זה רציונל שחל על כל הליך מנהלי, יהיה כמה שיותר מהר, שלא תהיה התארכות וסחבת.
אלי אלאלוף:
תחשבו גם על הוועדה, היא לא מתכנסת כל הזמן.
אלי אלאלוף:
אם אחרי חודשיים שלושה מתחילים לערער זה דורש למידה של התיק מחדש וזה רק מסרבל.
אלי אלאלוף:
אני חושב שתקופה קצרה.
עודד פורר:
לציין שאפשר להאריך.
עודד פורר:
אפשר להגיש בקשה להארכה.
<יעל סלנט:
ועדת ההשגה יכולה לאשר, להאריך בשבועיים נוספים.
<מרגנית לוי:
אפשר גם לתת את הסמכות להארכה לנציג היועץ המשפטי כדי שהוועדה לא תצטרך לדון כולה בבקשה להארכת מועד.
<אדוה גואל:
אפשר גם לקבוע את זה בנהלים של הוועדה באופן עקרוני, שלוועדה יש את הסמכות - - -
עודד פורר:
צר לי אבל אנחנו לא - - -
<אדוה גואל:
לעניין החלטת הוועדה, אם אפשר שיהיה רשום שזה יהיה 30 יום מיום התכנסותה.
<יעל סלנט:
מיום שהיא קבלה את ההחלטה.
<יעל סלנט:
את צריכה להתייחס למועד בו היא קבלה את ההשגה.
<יעל סלנט:
את רוצה 30 יום?
<יעל סלנט:
אפשר לחשוב אולי על יותר אם צריך, אני לא יודע מה עמדת הוועדה.
<יעל סלנט:
אבל המועד הרלוונטי הוא המועד בו ההשגה נשלחה וזה גם המועד שהוא מסוים, יש על ההשגה את התאריך.
<יעל סלנט:
מועד התכנסות הוועדה הוא מועד לא רלוונטי, היא יכולה להתכנס גם שלוש שנים אחרי שקבלה את ההשגה.
<אדוה גואל:
הוועדה כמובן תשתדל להתכנס אבל צריך להבין שלהבדיל מבחינה, שאז כולם מגישים ערר תוך 30 ימים, פה יכולה להתקבל החלטה בחודש ינואר, בתוך 30 יום הוועדה תצטרך להתכנס.
<אדוה גואל:
בפברואר תתקבל עוד החלטה, הוועדה תצטרך להתכנס שוב.
<אדוה גואל:
הוועדה יכול ותצטרך לדון בתיק אחד.
<יעל סלנט:
אפשר לחשוב על הארכת לוחות הזמנים אבל את חייבת לקשור את זה למועד שהוא רלוונטי למבקש.
<יעל סלנט:
המועד שבו התכנסה הוועדה הוא מועד שלכאורה לא רלוונטי למבקש.
עודד פורר:
אתם תצטרכו להיערך לזה שהוועדה הזו תצטרך להתכנס לפחות אחת לחודש.
אלי אלאלוף:
אני מציע שנשאיר את זה כרגע כמו שאמרנו 30 יום פלוס אופציה ל-30 יום בהודעה של היועץ המשפטי.
אלי אלאלוף:
דבר שני, אם זה לא מספק במחשבה מאוחרת, אז נתקן בין הראשונה לשנייה.
עודד פורר:
דברנו על המועד שהם נותנים את החלטתם.
<יעל סלנט:
נגיד 30 ימים ממועד קבלת ההשגה.
אלי אלאלוף:
אני מציע שישבו ביניהם על כל הנושא של לוחות הזמנים יתאמו יכללו את זה ונתקן בין הראשונה לשנייה.
<יעל סלנט:
מכיוון שאנחנו חושבים היום להצביע, אז כרגע אכתוב שוועדת השגה תיתן את החלטתה תוך 45 ימים ממועד קבלת ההשגה ואם נרצה לשנות ולחשוב על זה לקראת קריאה שנייה ושלישית, אז כפי שאמר יושב-ראש הוועדה, נדון לפני.
<יעל סלנט:
מכיוון שעשינו לא מעט תיקונים בפרק הראשון של הרופאים, בוועדת ההשגה של הרופאים, כמובן שנחיל אותם בהתאמה גם בהמשך וכמו האפשרות להאריך את המועד להגשת השגה ב-30 יום, כמו זה שוועדת ההשגה תיתן את החלטתה תוך 45 ימים ממועד הגשת ההשגה וגם נצטרך לחשוב כשנגיע לרופאי השיניים, מי יהיה נציג הציבור מטעם רופאי השיניים כי זה צריך להיות בהתאמה.
אלי אלאלוף:
יש להם ועדה מדעית.
<יעל סלנט:
אנחנו נתאים את זה.
<יעל סלנט:
עם מקצועות הבריאות אולי תהיה לנו בעיה.
עודד פורר:
לגבי מקצועות הבריאות ההצעה שיש לי היא לקבוע נציג ציבור מתאים כפי שיקבע השר.
עודד פורר:
במקצועות הבריאות האחרים, הפרה-רפואיים, שהם פחות מאוגדים, אני משאיר את זה לשיקול דעת השר מי יהיה נציג הציבור.
אלי אלאלוף:
רעיון טוב.
<מרגנית לוי:
בואו נקבע לפחות שהוא יהיה בעל תעודה.
<יעל סלנט:
אז נגיע לזה ונדבר על זה.
<יעל סלנט:
אני ממשיכה להקריא: "תיקון פקודת רופאי השיניים.
<יעל סלנט:
בפקודת רופאי השיניים (נוסח חדש), התשל"ט-1979, אחרי סעיף 22 יבוא: 22א.
<יעל סלנט:
השגה.
<יעל סלנט:
(א) מבקש רישיון לעסוק ברפואת שיניים רשאי בתוך 30 ימים מהיום שבו נמסרה לו החלטת המנהל בבקשתו (להלן – ההחלטה), להגיש השגה מנומקת בכתב על ההחלטה לוועדת השגות שימנה השר בהתאם להוראות סעיף קטן (ב)".
<יעל סלנט:
כאן אנחנו נוסיף את האפשרות שנציג היועמ"ש יוכל להאריך את המועד ב-30 יום.
<יעל סלנט:
"השר ימנה ועדת השגות שיהיו חברים בה כל אלה:" - גם פה נעשה את ההתאמה - הנציג הראשון יהיה המנכ"ל, או רופא באותו דרג כמו מי שקיבל את ההחלטה ולא מאותו אגף.
עודד פורר:
לפחות באותו דרג.
עודד פורר:
יכול להיות דרג מעל.
<יעל סלנט:
במקום מנהל האגף לבריאות השן אנחנו נצטרך להתאים ולתת נציג ציבור, אז נכתוב את אותה הוראה לגבי הר"י נכתוב גם לגבי הסתדרות רופאי השיניים, שזה יהיה נציג מתוך רשימה שיציג הר"ש ואם היא לא הגישה תוך שלושה שבועות אז ימנה השר כפי שייראה לו והיועץ המשפטי של משרד הבריאות או נציגו.
<יעל סלנט:
כמובן שגם פה נוסיף את קציבת הזמן של 45 ימים להחלטת ועדת ההשגה ממועד הגשת ההגה.
<יעל סלנט:
"תיקון חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות.
<יעל סלנט:
בחוק הסדרת העיסוק במקצועות בריאות, התשס"ח-2008, אחרי סעיף 12 יבוא: 12א.
<יעל סלנט:
מבקש תעודה במקצוע בריאות רשאי בתוך 30 ימים מהיום שבו נמסרה לו החלטת המנהל בבקשתו (להלן – ההחלטה), להגיש השגה מנומקת בכתב על ההחלטה לוועדת השגות שימנה השר בהתאם להוראות סעיף קטן (ב)".
<יעל סלנט:
גם פה ניתן אפשרות שנציג היועמ"ש יוכל להאריך את המועד ב-30 יום נוספים.
<יעל סלנט:
"השר ימנה ועדת השגות שיהיו חברים בה כל אלה:" גם פה נגיד שזה יהיה המנכ"ל או רופא באותו דרג לפחות של מי שקיבל את ההחלטה ולא מאותו אגף.
<יעל סלנט:
עכשיו צריך לחשוב מי יהיה הנציג הבא, יהיה בעל תעודה במקצוע בריאות, אנחנו נוריד את התנאי שהוא יהיה עובד משרד הבריאות כי רצינו מישהו חיצוני.
<יעל סלנט:
אז "בעל תעודה במקצוע הבריאות כפי שיקבע השר".
<יעל סלנט:
כי השר ממנה.
<מרגנית לוי:
את יכולה לכתוב במפורש נציג ציבור בעל תעודה במקצוע בריאות כפי שיקבע השר.
<יעל סלנט:
בסדר.
<יעל סלנט:
השאלה אם יש ארגונים שמייצגים?
<יעל סלנט:
אתם רוצים אולי לתת לארגון הגדול ביותר להגיש לכם רשימה?
<אדוה גואל:
אני חושב שזה לא יהיה נכון במקרה הזה.
<יעל סלנט:
ניסינו לחשוב אם יש איזשהו ארגון יציג במקצועות הבריאות לבעלי מקצועות הבריאות.
עודד פורר:
אני סומך על השר בעניין הזה.
אלי אלאלוף:
לא צריך לכתוב, שהוא יפנה אליהם.
<אדוה גואל:
הרעיון לא היה להוסיף נציג נוסף?
<יעל סלנט:
אנחנו לא רוצים ועדה של ארבעה, שלא יהיה שוויון.
<אדוה גואל:
בגלל שיש את הפסיכולוגית הראשית, מרפאה בעיסוק הראשית, הפיזיותרפיסטית הראשית אני חשובת שנכון להשאיר את זה כעובד המשרד.
<אדוה גואל:
אפשר אולי לומר, הבכירה ביותר.
אלי אלאלוף:
זה לא אומר שהוועדה לא יכולה להזמין אד-הוק את נציג המשרד.
עודד פורר:
יביאו נציג כזה או נציג אחר, מבחינת הזכויות אני רוצה שיהיה נציג ציבור חיצוני כפי שיקבע השר, עם כישורים מתאימים.
<יעל סלנט:
"חבר בוועדת השגות לא ידון בהשגה על החלטה שהיה מעורב בקבלתה או בהשגה על החלטה שקיבל הממונה עליו.
<יעל סלנט:
סדרי עבודתה של ועדת ההשגות יהיו כפי שקבע השר וכל עוד לא קבע תקבע ועדת ההשגות את סדרי עבודתה ותפרסמם באתר האינטרנט של משרד הבריאות" גם פה נקצוב את מועד קבלת ההחלטה ל-45 ימים מיום קבלת ההשגה.
<יעל סלנט:
"תיקון פקודת הרוקחים.
<יעל סלנט:
בפקודת הרוקחים (נוסח חדש), התשמ"א-1981, אחרי סעיף 6 יבוא: 6א.
<יעל סלנט:
מבקש רישיון לעסוק ברוקחות או מבקש היתר לעסוק כעוזר רוקח, רשאי בתוך 30 ימים מהיום שבו נמסרה לו ההודעה על החלטת המנהל בבקשתו (להלן – ההחלטה), להגיש השגה מנומקת בכתב על ההחלטה לוועדת השגות שימנה השר בהתאם להוראות סעיף קטן (ב)".
<יעל סלנט:
גם פה נוסיף הארכה של 30 ימים על-ידי נציג היועמ"ש.
<דובר:
יש מצבים שזו לא החלטה אם הוא מקבל את הרישיון או לא.
<דובר:
אלא בפועל מי שמבקש להירשם לבחינה בכלל.
<דובר:
כבר כאן עוצרים אותו.
<דובר:
יש לי שריטות עמוקות משנתיים של מאבק למען בחורה שלמדה עוזר רוקח.
<דובר:
היא באה עם דיפלומה מבלגיה, לא מדינה חשוכה, עצרו אותה ולא נתנו לה בכלל לגשת לבחינה.
<דובר:
כי היא לא עמדה בדרישות.
<דובר:
כינסו ועדה מייעצת ומיש היה יושב-ראש הוועד המייעצת זה ממלא מקום של ראש האגף ואז קיבלתי את התשובה שהם לא השתכנעו שהסילבוס הלימודי בבלגיה אקוויוולנטי לזה של עוזר רוקח בישראל.
<דובר:
יש רק בעיה אחת קטנה בתשובה הזאת, כי אין לימודי עוזרי רוקח בישראל.
<דובר:
המלחמה נמשכה כשהם עמדו מול העתירה בבית משפט הם נכנעו ואז היא קבלה, ביום של הבחינה, חמש שעות אחר-כך, זימון לבחינה.
<דובר:
שוב עבר עוד מועד.
<דובר:
המזל הוא שזו בחורה חזקה ממשפחה טובה שהייתה נחושה להישאר בארץ, אבל זה פשוט לא אמור להיות כך.
<יעל סלנט:
זו בעצם החלטה ברישיון.
<יעל סלנט:
זה סעיף 3.
<יעל סלנט:
אין סמכות אחרת, זה הסעיף.
<יעל סלנט:
זה נכנס.
<מרגנית לוי:
כל מי שמבקש רישיון, הבקשה שלו לגשת לבחינה היא במסגרת הבקשה שלו לקבל את הרישיון.
<מרגנית לוי:
אחד התנאים לקבל את הרישיון זו הבחינה.
אלי אלאלוף:
זאת אומרת שאפשר להגיש ערר בוועדת ההשגה.
<אדוה גואל:
זה גם נכון לגבי יתר הפרופסיות, זה לא משהו שמתחדד דווקא עם הרוקחים.
<יעל סלנט:
אמרנו שגם פה ניתן הארכת מועדים.
<יעל סלנט:
"השר ימנה ועדת השגות שיהיו חברים בה כל אלה: גם כאן יהיה המנהל הכללי של משרד הבריאות או רופא שהוא לפחות באותו דרג ולא מאותו אגף.
<יעל סלנט:
יהיה נציג של הארגון שמייצג את המספר הגדול ביותר של הרוקחים, זה גם משהו שכבר כתוב היום בפקודה.
עודד פורר:
למה זה חייב להיות רופא מטעמו?
<יעל סלנט:
ככה עשינו לגבי כל המקצועות.
<יעל סלנט:
אפשר לחשוב על זה.
<יעל סלנט:
אתם רוצים לשנות את זה גם ביתר המקומות?
<יעל סלנט:
זה מה שביקש משרד הבריאות.
<יעל סלנט:
זה יכול להיות רוקח מטעמו.
<יעל סלנט:
השאלה אם יש לכם אנשים בעמדות האלה שהם בכירים יותר ממי שקיבל את ההחלטה.
אלי אלאלוף:
או שווים לו.
<מרגנית לוי:
אולי אפשר להעלות את מנהל אגף הרוקחות שהיה נציג של (2) ל-(1).
<יעל סלנט:
ההערה הזאת מתחדדת גם לגבי רופאי שיניים.
<מרגנית לוי:
אין בעיה, שם יהיה מנהל אגף בריאות.
<חגי זילברמן:
קשה לנו פה להתייחס מי יכול להיות נציג.
<חגי זילברמן:
אני מציע, כמו שהצעת קודם, להשאיר את זה להחלטת השר.
<יעל סלנט:
אנחנו חייבים להגיד מי חבר בוועדה.
<חגי זילברמן:
אם יהיה רופא או לא יהיה רופא?
<יעל סלנט:
כן, זה חוק.
<יעל סלנט:
אפשר לחשוב על כל אחד, אבל צריך להיות כתוב מי זה יהיה.
<חגי זילברמן:
לא חייב לקבוע שהוא רופא.
<יעל סלנט:
נכון, אבל אי-אפשר יהיה לקבוע שהנציג יהיה סתם מי שקבע השר, צריך להגיד מיהו.
עודד פורר:
עובד בכיר במשרד.
<חגי זילברמן:
יכול להיות המנהל הכללי של משרד הבריאות או עובד בכיר ממשרד הבריאות.
<חגי זילברמן:
הוא יהיה היושב-ראש.
<מרגנית לוי:
מכיוון שזה יושב הראש אולי כדאי כן לנקוט במקצוע.
<מרגנית לוי:
לא אמרתי רופא בהכרח.
עודד פורר:
לשר יש גם שיקול דעת.
עודד פורר:
הוא לא ימנה את ראש אגף בנא"מ שאחראי על הלוגיסטיקה לבחון את ההשגות על הרוקחים.
<יעל סלנט:
אני מסכימה אבל השאלה אם לא יותר נכון, מכיוון שאנחנו עוסקים בחקיקה, לכתוב ראש אגף רוקחות או רוקח בכיר?
עודד פורר:
אני אדיש לעניין.
עודד פורר:
מבחינתי אין בעיה.
<אדוה גואל:
אני חושבת שכן צריך להיכתב מהסיבה הברורה שקודם כל אם המנכ"ל או המשנה מטעמו חשוב לכם שיהיה, בדרך-כלל אחד מהם הוא רופא, בכל אופן רופא לדעתי צריך שייכתב.
עודד פורר:
לכתוב רופא בחקיקה זה מאוד מגביל.
עודד פורר:
בטח שנוגע לרוקחות.
עודד פורר:
רוקחים הם רוקחים ורופאים הם רופאים.
<אדוה גואל:
אז למה כרגע עושה את זה רופא?
עודד פורר:
אז אולי צריך לתקן?
עודד פורר:
לכן אנחנו אומרים שצריך להשאיר גם שיקול דעת לשר.
עודד פורר:
ירצה ימנה מישהו שהוא בעל תעודה ברוקחות מתוך המשרד.
עודד פורר:
יכול להיות שלפעמים זה יהיה מישהו שהוא רופא, על אותו משקל שזה מישהו שמבין את העניין.
עודד פורר:
לא צריך לדעתי להפריז.
עודד פורר:
אני משאיר את שיקול הדעת לשר הבריאות.
עודד פורר:
אני לא אומר לכם אני אחליט לכם מי זה יהיה.
<מרגנית לוי:
אולי אפשר לכתוב רופא או רוקח ולהתאים ביתר המקצועות.
<אדוה גואל:
למה?
<מרגנית לוי:
כי אז את מגדילה את שיקול הדעת של השר ובכל זאת תוחמת את זה מכיוון שמדובר ביושב-ראש ואנחנו בחקיקה ראשית.
<אדוה גואל:
אם מורידים את הרופא ואת רושמת מטעמו, אז ברור שהשר לא ימנה עכשיו בעניין של ריפוי ועיסוק פיזיותרפיסט.
<מרגנית לוי:
אני לא יודעת עד כמה זה ברור.
<יעל סלנט:
אם אנחנו לא מאפשרים מספיק גמישות כשאנחנו קובעים שזה יהיה רופא או נציג הפרופסיה שהוא עובד באותו משרד.
<יעל סלנט:
נניח רופא או רופא שיניים.
<יעל סלנט:
רופא או רוקח.
<יעל סלנט:
רופא או בעל תעודה במקצועות הפרה-רפואיים.
עודד פורר:
מקובל, נשמע הגיוני.
<יעל סלנט:
ובלבד שהוא עובד בכיר וכל מה שאמרנו.
<יעל סלנט:
נעשה את ההתאמה בכל יתר המקצועות.
<יעל סלנט:
נעשה את ההתאמות לכל אורך החקיקה.
<יעל סלנט:
זה בעצם יהיה המנכ"ל, או רופא, או רופא שיניים ובלבד שהוא בכיר ולא מאותו אגף.
עודד פורר:
בכיר לפחות כמו זה שקיבל את ההחלטה ולא מאותו אגף.
<אדוה גואל:
זה לא בהכרח שיהיה לך מישהו שעוסק בריפוי ועיסוק שהוא יותר בכיר ממנהל.
<יעל סלנט:
אבל אז יהיה את הרופא, או שנשמור את המנכ"ל.
<יעל סלנט:
אפשר גם לשמור את המשנה למנכ"ל אם אתם רוצים.
<יעל סלנט:
המנכ"ל, משנה למנכ"ל או - - -
עודד פורר:
מבחינתי זה בסדר.
<יעל סלנט:
במקום מנהל אגף רוקחות יהיה נציג הארגון שמייצג את המספר הרב ביותר של הרוקחים מתוך רשימה שהגיש הארגון הזה.
<יעל סלנט:
אם הוא לא הגיש תוך שלושה שבועות, אז כפי שיקבע השר.
<יעל סלנט:
היועץ המשפטי למשרד הבריאות או נציגו.
<יעל סלנט:
(ה) סדרי עבודתה של ועדת ההשגות יהיו כפי שקבע השר בתקנות, וכל עוד לא קבע, תקבע ועדת ההשגות את סדרי עבודתה, ותפרסמם באתר האינטרנט של משרד הבריאות".
<יעל סלנט:
גם כאן שוב אנחנו כותבים 45 ימים להחלטה בהשגה, מיום שההשגה התקבלה.
<יעל סלנט:
ככל שבעקבות הדיון כאן יהיו שינויים או משחבות נוספות, נוכל כמובן לדון עליהם בהמשך לפני קריאה שנייה ושלישית, כולל הנושא של עובדי הסיעוד, שגם אותם נבחן, האם גם ותם צריך להכניס למערך הזה של ועדות ההשגה.
אלי אלאלוף:
אנחנו עוברים להצבעה.
אלי אלאלוף:
מי בעד כפי שזה נוסח?
אלי אלאלוף:
נמנעים – אין
אלי אלאלוף:
אנחנו מגישים את הצעת החוק לקריאה ראשונה במליאה.
אלי אלאלוף:
זה חוזר לוועדת שרים?
עודד פורר:
מה פתאום?
<מרגנית לוי:
ההחלטה של ועדת השרים אמרה שכן.