GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: ההצעה של משרד המשפטים היתה לאחד פה את סעיף קטן (ה1) ואת סעיף קטן (ג).
<נעה בן שבת: המקרים האלה, לפי הצעת משרד המשפטים: "מוסדות חינוך שאינם רשמיים המתוקצבים בידי משרד החינוך ונתונים לפיקוחו;", וגם תקנים שמיועדים למתנדבים שהם אנשים עם מוגבלות או צעירים בסיכון.
<נעה בן שבת: אני חושבת שאנחנו צריכים להבהיר שאם המשרד תומך במשרדי הממשלה או ברשויות מקומיות, יכול להיות שאז הוא גם לא צריך לקבוע מבחני תמיכה כאלה.
<דרור גרנית: לעניין רשויות מקומיות?
<נעה בן שבת: לעניין רשויות מקומיות, אמרנו קודם שהן צריכות מבחני תמיכה.
מירב בן ארי: לא הבנתי את ההבדל.
<נעה בן שבת: סעיף קטן (ג) המקורי אמר שלא יידרשו מבחני תמיכה כאלה כשמדובר ביחידות סמך של משרד ועל גופי חינוך, מוסדות חינוך לא רשמיים שמתוקצבים על-ידי משרד החינוך ונתונים לפיקוחו.
<יואב ארבל: לא, (ה1) לא ייכנס לכאן.
<יואב ארבל: מה פתאום?
<יואב ארבל: !
<נעה בן שבת: הם לא דורשים מבחני תמיכה.
<יואב ארבל: שום דבר.
<יואב ארבל: בכלל לא.
<נעה בן שבת: כן, כן.
<נעה בן שבת: הם לא דורשים.
<דרור גרנית: דבר שלישי, זה בעצם מנגנון והוא יהיה לגבי גופים סטטוטוריים, זאת אומרת, מה שהוא 58(ב)(3), ורשויות מקומיות, שאפשר שהן יהיו גופים יותר - - -
<נעה בן שבת: לגופים הסטטוטוריים אני מציעה שיהיו בכל זאת מבחני תמיכה.
<נעה בן שבת: זה יכול להיות הגופים המבוקרים על-ידי מבקר המדינה בתפקיד ציבורי, אבל זה יכול להיות מגוון גדול של גופים.
<נעה בן שבת: אני מציעה שיהיה להם מבחני תמיכה.
<נעה בן שבת: השאלה היא אם אתה רוצה לפטור מהמבחנים את הרשויות המקומיות או גם שם להכניס מבחנים ושם להכניס את הנושא של האשכול.
<יואב ארבל: אולי להעביר את הרשויות המקומיות מ(ב) ל-(ג), שם זה מבחנים יותר מרוככים.
<נעה בן שבת: אז זה הקצאה – "השר האחראי על המשרד הממשלתי המקצה, יורה על אמות מידה וכללים להקצאת תקנים ליחידות ולגופים" – לכאן נכניס את נושא היקף המימון לפי האשכול החברתי-כלכלי.
<נעה בן שבת: זה ייכנס ל-(ג).
<נעה בן שבת: אז בעצם השינוי שאנחנו עושים בסעיף קטן (ג) זה רק הנושא שמחליפים את המילים: "ולגופים אחרים הפועלים בתחומי פעילות אותו משרד ומתוקצבים או נ תמכים על-ידו שלא לפי סעיף 3א לחוק יסוד התקציב, בהבהרה שהציע משרד המשפטים: "לעניין מוסדות חינוך שאינם רשמיים המתוקצבים בידי משרד החינוך על-פי דין ונתונים לפיקוחו", ושאר הסעיף יישאר כפי שהוא.
<יואב ארבל: ואת הרשויות המקומיות מעבירים לפה גם.
<נעה בן שבת: והרשויות המקומיות גם.
<דרור גרנית: אז את (ה)(1) אנחנו לא רוצים לשלב פנימה?
<נעה בן שבת: (ה)(1) זה עוד חריג של החובה למבחנים.
<נעה בן שבת: אם ישולב או לא ישולב אנחנו תיכף נגיד מבחינת נוסח.
<יואב ארבל: לגבי אנשים עם מוגבלויות, אין בכלל מבחני תמיכה.
<יואב ארבל: פה, בסעיף (ג) יש מבחני תמיכה מרוככים.
<יואב ארבל: לגבי אנשים עם מוגבלויות ונוער בסיכון אין בכלל מבחני תמיכה.
<יואב ארבל: זה הסיכום.
<יואב ארבל: לא להכניס - - - לסעיף קטן (ג).
אלי אלאלוף: אתם תמשיכו לדון ביניכם ככה בשיחות ביניים – אם זה היה אפשרי מבחינה טכנית, הייתי מוחק מהפרוטוקול.
אלי אלאלוף: תשימו לב, כשאתם תצאו מפה, אם כל מה שאמרתם היה חשוב.
אלי אלאלוף: תתחילו קצת יותר צנזורה, בבקשה.
אלי אלאלוף: לא הבנתי כלום מה שדיברתי ביניכם, זה לא היה לעניין.
אלי אלאלוף: זה לא היה לפרוטוקול.
אלי אלאלוף: חבר'ה, קצת כבוד לשאר היושבים.
<נעה בן שבת: סעיף קטן (ד)(1) הוא תיקון בעקבות הצעת החוק של חבר הכנסת אוחנה, והוא הציע שמבחנים כאמור בסעיף קטן (ב) יתחשבו בין היתר במקורות המימון האחרים של הגוף המפעיל.
<נעה בן שבת: בדיון הקודם, חבר הכנסת אוחנה אמר שהוא לא מסתפק בזה.
<נעה בן שבת: הוא רצה ממש להוסיף פה אמירה שזה אותם גופים שעיקר מימונם ממדינה זרה.
<נעה בן שבת: הבנו שזה היה הצעה לכתוב את הדברים האלה אבל לאפשר אישור של שר לגבי גופים כאלה, שבכל זאת אפשר יהיה לתת להם גם כן מימון.
<נעה בן שבת: שוב, אני מזכירה, זה לא עצם האפשרות לעשות שירות לאומי, אלא רק המימון של התקנים עבור גוף מפעיל.
<אפרת שפרוט: אפרת שפרוט, מקרן "הזדמנות".
<אפרת שפרוט: יש לי שאלה לגבי צעירים בסיכון ואנשים עם מוגבלויות.
<אפרת שפרוט: כיום הגוף המפעיל לא מממן את התקנים שלהם כי הם מקבלים אותם, אז זה יהיה כתוב איפה שהוא?
<אפרת שפרוט: או שזה לא צריך להיות כתוב?
<אפרת שפרוט: היום, כשגוף מפעיל מקבל צעיר עם מוגבלויות, הוא לא משלם בעד התקן.
<נעה בן שבת: לפי מה שאני מבינה, אין פה התחייבות בחוק של ההסדר הזה של מימון תקנים של אנשים עם מוגבלות על-ידי הרשות יישאר לעולם.
<נעה בן שבת: אין פה התחייבות כזאת.
<נעה בן שבת: אבל יש פה זה מתן האפשרות לרשות לממן את התקנים האלה עבור גופים מפעילים.
<נעה בן שבת: זה רק מאפשר - - -
אלי אלאלוף: וזה לא קשור למה שנאמר כרגע.
אלי אלאלוף: אנחנו קיבלנו הצעת חוק של חבר הכנסת אמיר אוחנה, מאוד מיוחדת, שעברה קריאה טרומית, שאושרה על-ידי הוועדה למיזוג, ואנחנו כללנו את העקרונות לא בנוסח המדויק שחבר הכנסת אמיר אוחנה ביקש.
אלי אלאלוף: אני חושב שהצורה שזה מופיע היום במערכת, זו הצורה הטובה ביותר שאנחנו יכולים כדי לעמוד בשיקולים נוספים.
אלי אלאלוף: לכן אני מודיע, אנחנו לא משנים כרגע את הנוסח.
אלי אלאלוף: מצטער שחבר הכנסת אוחנה לא נמצא פה, אבל הנוסח המוצע ושנקרא על-ידי היועצת המשפטית, זה הנוסח שייכלל בחוק.
מירב בן ארי: אז כן (ד)(1)?
<נעה בן שבת: יש (ד)(1) שאומר שמבחנים כאמור בסעיף קטן (ב) יתחשבו בין היתר במקורות המימון האחרים של הגוף המפעיל.
<נעה בן שבת: זה לא היה מקובל על חבר הכנסת אוחנה בדיון הקודם, ולכן הציעו לו הצעה לכתוב פה שלא יהיה מימון כזה לגופים שעיקר מימונם ממדינה זרה בכפוף לאפשרות אישור השר.
<נעה בן שבת: אבל אני מבינה, אדוני היושב-ראש, שאתה אומר שאנחנו נשארים בנוסח הקיים פה.
סעיף קטן: זאת אומרת, עדיין הפעילות הזאת של מימון תקנים עבור גופים מפעילים אחרים נתונה לבקרה או איזשהו מנגנון של אישור על-ידי הרשות לשירות לאומי-אזרחי.
סעיף קטן: סעיף 65 – הזכרנו כבר את הנושא של ניגוד עניינים בשל קרבה משפחתית.
סעיף קטן: דיברנו על כך שזה רק אם קרוב המשפחה של המתנדב עובד באותו גוף מפעיל או נושא משרה בו, והמתנדב צפוי להיות כפוף אליו במישרין או בכפיפות מנהלית במהלך השירות, וקראנו לדבר הזה ניגוד עניינים בשל קרבה משפחתית.
סעיף קטן: סעיף קטן (ב) מחייב שאם נודע לגוף מפעיל על קיומו של ניגוד עניינים אז הוא צריך לדווח על כך לגוף המוכר שהפנה את המתנדב אליו, בתוך שבועיים לכל המאוחר.
סעיף קטן: עכשיו לפרק עיצום כספי, כאן היו שינויים שלמיטב הבנתי משרד המשפטים הסכים להם אחרי משא ומתן ארוך.
סעיף קטן: השינוי הראשון שמוצע הוא בסעיף 67.
סעיף קטן: מציעים להוריד את סכום העיצום הכספי.
סעיף קטן: בהתחלה הוועדה ביקשה שזה יהיה 3,000 שקל במקום 5,000 שקל, ועכשיו מציעים בהסכמה 2,000 שקל גובה העיצום הכספי.
מיקי לוי: מי זה בהסכמה, אם אפשר?
<נעה בן שבת: אתה צריך לשאול את משרד המשפטים.
מיקי לוי: מי בא איתך בהסכמה?
מיקי לוי: עם מי הסכמת?
<דרור גרנית: מלכתחילה ההצעה הממשלתית דיברה על עיצום כספי של 5,000 שקלים.
<אפרת שפרוט: ליום?
<דרור גרנית: להפרה.
<נעה בן שבת: נניח, הפנה מתנדב לשירות בלי איזשהו אישור או לא נתן לו העתק של ההסכם, זה אמור להיות 2,000 שקלים לכל מתנדב.
<נעה בן שבת: אם זה תשלום דמי כיס, אז כל חודש בחודשו זה הפרה.
<דרור גרנית: בקיצור, המספר הראשוני שהוצע בהצעה הממשלתית, בכחול, היה 5,000 שקלים פר הפרה.
<דרור גרנית: לאחר מכן ירד ל-3,000 ועכשיו זה ירד ל-2,000.
אלי אלאלוף: מי ביקש 3,000 ו-2,000?
<דרור גרנית: במשרד המשפטים היה שיח מול לשכת השרה.
אלי אלאלוף: בדיונים אחרים אומרים לי, קובעים סנקציה כזו או אחרת בהתחשב בכלל הסנקציות ובהשוואה לשאר הסנקציות בתחום זהה או אחר, 5,000 שקל.
אלי אלאלוף: פתאום, מי אמר לכם להוריד ל-3,000?
<דרור גרנית: כמסתכלים על עיצומים כספיים - - -
אלי אלאלוף: תעשה לי טובה, אל תיתן לי הרצאה.
מירב בן ארי: תגיד את התשובה.
מירב בן ארי: למה הורדתם מ-5,000 ל-3,000.
מירב בן ארי: לדעתי, דרך אגב, זה נכון, אבל רק תסביר למה.
<דרור גרנית: אין לי שום דבר להסתיר.
<דרור גרנית: היה שיח מול לשכת השרה, ולשכת השרה ביקשה שאנחנו נוריד את הסכומים.
אלי אלאלוף: זה רלוונטי, דיון בלשכת השרה בעניין זה?
מיקי לוי: מי פנה לשרה?
<דרור גרנית: השרה היא שליחת ציבור, היא מייצגת ציבור מסוים.
<דרור גרנית: פנו אליה נציגים מהציבור שאותו היא מייצגת, הציגו בפניה את הקשיים שהם רואים וקיימנו איזשהו שיח על המספר.
<דרור גרנית: אני לא יכול לייצר פה איזושהי רציונליזציה יותר מעמיקה ממה - - -
אלי אלאלוף: חברים, אני מבקש בנקודה הזאת, רק אני שואל ורק אני מקבל תשובות.
אלי אלאלוף: זו חוצפה, אבל זה כדי לאפשר לנו.
אלי אלאלוף: כשאתם קבעתם 5,000 התבססתם על נתונים, על ידע מקצועי שלכם.
אלי אלאלוף: כן או לא?
<דרור גרנית: זה מה שהתחלתי להסביר לאדוני קודם.
<דרור גרנית: הרי בסוף, העיצום הכספי נועד לייצר את התמריץ ההתנהגותי שיחזיר את הגוף המפר לתלם, לגרום לו לחזור לנהוג בתלם.
<דרור גרנית: ואז שאלנו, מהי סנקציה שתגרום לו לחזור לתלם?
<דרור גרנית: המספר הראשוני שנקבע היה 5,000, אבל זה לא מדע מדויק, אין כלל מובהק להגיד למה - - -
אלי אלאלוף: בצדק, התחשבתם בדעה, ובצדק, ברעיון ובהצעה של השרה.
אלי אלאלוף: הגעתם ל-3,000 ואנחנו עברנו לשוק, אנחנו ב-2,000 ונצא מפה עם 1,000.
אלי אלאלוף: אז יש גבול.
אלי אלאלוף: אני מציע, חברים, חד פעמית, אפשר לדון בדיון על נושא עיצומים כספיים פעם אחת.
אלי אלאלוף: קבענו שזה 3,000, זה לא יזוז מ-3,000.
אלי אלאלוף: יהיה מה שיהיה.
מיקי לוי: גברתי, יש הסתייגות שלי.
מיקי לוי: אפשר להצביע, בבקשה?
<נעה בן שבת: הסתייגות של חבר הכנסת מיקי לוי, שזה יחזור להיות 5,000 שקלים.
אלי אלאלוף: ההסתייגות של חבר הכנסת מיקי לוי לא אושרה.
מירב בן ארי: למה אתה רוצה 5,000 שקל?
מירב בן ארי: מה, זה חברה פרטית שסוחרת בבורסה?
מירב בן ארי: עזוב, נו.
מירב בן ארי: מי שישמע, זו חברה שמרוויחה מיליונים.
אלי אלאלוף: רק שתדעו, חברים, ודרור, תגיד גם לחברים שלך – בוועדה הזאת לא נדון יותר מפעם אחת על גובה.
אלי אלאלוף: קבענו 3,000.
אלי אלאלוף: בפעם הבאה שיתחילו ב-1,000.
אלי אלאלוף: מבחינתי זה לא 1,000.
אלי אלאלוף: כל הכסף וכל העיצומים הכספיים בדרך-כלל אצלי זה לא משַחק, אבל תדעו שזה לא יכול להפוך לשוק, למרות שיש הרבה דברים טובים ונהדרים בשוק, בעיקר - - -
שולי מועלם-רפאלי: אני חייבת להגיד שלמיטב זכרוני, הוועדה עצמה שלחה את משרד המשפטים לעשות שיעורי בית בנושא גובה הקנסות.
שולי מועלם-רפאלי: אפשר להגיד פה כל מיני זעזועים מכיוון אנשים שמזדעזעים, אבל אני חושבת שדיון הוא דבר לגיטימי ואנחנו העלינו שוב ושוב את שאלת העיצום הכספי בשאלה אם שמים אותו על כל בת או בן שירות, או באופן כללי על הפרה.
שולי מועלם-רפאלי: אז אני חושבת שהזעזוע הוא לגיטימי, אבל בוא נשמור אותו בתוך הכללים לפיהם הוועדה הזו כבר חזרה לדון על דברים שנסגרו.
שולי מועלם-רפאלי: ואני מרגישה שלהתנפל על דרור מטעם כל מינ י עמותות - - -
אלי אלאלוף: הרגשת שהתנפלנו עליך?
שולי מועלם-רפאלי: לא, לא אתה.
שולי מועלם-רפאלי: מטעם אחת העמותות, להגיד לו שקשה לשמוע את מה שהוא אומר – מה לעשות, אנחנו אנשים פוליטיים, מנהלים פה דיון שהוא מהותי אבל גם מקשיבים לציבור שנמצא פה, כמו שאנחנו מקשיבים לכם, ואני חושבת שהניסיון ללכת עם שאלת העיצום הכספי למקום הפוליטי, נו, לא הייתי לוקחת את זה לשם.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד לכם גילוי אישי נאות.
אלי אלאלוף: אני כן מקבל עצות נוספות מחוץ לוועדה, מכל שר, ואני - - - עם הרעיונות שלי.
אלי אלאלוף: אני לא אמרתי שזה לא לגיטימי, אני רק מבקש שהעיצומים הכספיים, ואני ראיתי את זה גם בחוק המזון, לא קשור לשרה הזאת – אז אני אומר לכם, בשלב מסוים אתה מפסיק.
אלי אלאלוף: שלא יתפרש שאני לא מוכן להקשיב לשר זה או אחר.
אלי אלאלוף: אפשר לסגור את הנקודה הזאת?
<אבי מאיר: שמי אבי מאיר, ממשרד החקלאות.
<אבי מאיר: אני רוצה לדייק מה קרה פה, שיהיה לפרוטוקול.
<אבי מאיר: עמדת השר היתה שלא צריך עיצומים כספיים בכלל, אלא יש להסתפק במכרז הבא לפסול בניקוד את מי שפוגע - - -
אלי אלאלוף: לצערי, זה לא אפקטיבי.
<אבי מאיר: זה לא אפקטיבי, אני יודע.
<אבי מאיר: אבל סיכמנו עם היו"ר שיהיו עיצומים כספיים וסוכם שאנחנו נלך למשרד המשפטים כדי לראות איך עושים את זה יותר הגיוני.
<אבי מאיר: זו הפנייה שנעשתה לשרה מטעמנו, כפי שסיכמנו.
אלי אלאלוף: כל זה לגיטימי, וההחלטה התקבלה.
<נעה בן שבת: היתה הצעה להוציא את העיצומים לתוספת לחוק.
<נעה בן שבת: אני ראיתי תיקונים לזה, אבל הבנתי ממשרד המשפטים שבאותם מקרים שבהם יש תקדימים לזה, זה נעשה באופן מאוד חריג וככלל העיצומים הכספיים צריכים להיקבע בחקיקה הראשית עצמה ולא בתוספת לחקיקה, ולכן הם מופיעים פה בחזרה בתוף סעיף קטן (א), ואני פשוט אקרא אותם.
<נעה בן שבת: תראו שהמספרים הם לא עוקבים כי יש פה השמטות ויש פה הצעות להשמיט כמה עיצומים כספיים בעקבות הסיכום.
<נעה בן שבת: הבנתי שהדיון היה אמור להיות בשאלה אם צריך את כל ההפרות.
בעמוד 53: היתה פה השמטה של פסקה (3).
בעמוד 53: עכשיו מוצע להוריד גם את פסקה (4): אני מבינה שאתם הסכמתם לא להשמיט את העיצום הכספי הזה.
בעמוד 53: הסעיף הבא, פסקה (8), מוצע למחוק אותה, והיא בנושא של שינוי שחל בפרט מהפרטים.
בעמוד 53: גם את פסקה (9) של התחייבות חתומה בכתב בגוף מפעיל, גם הוצע למחוק.
בעמוד 53: אם אני מבינה נכון, את הדברים היותר-פורמליים הצעתם למחוק.
בעמוד 53: דברים שהם גם פורמליים אבל ניתנים לבירור מידי, לא הוצע למחוק.
בעמוד 53: כך גם פסקה (10) לגבי הסכם ההתקשרות וגם פסקה (11) לגבי מסירת עותק מהסכם ההתקשרות.
בעמוד 53: אז אנחנו עוברים ישר לפסקה (12).
בעמוד 53: זאת אומרת, למרות שהוא ידע שיש ניגוד עניינים בשל קרבה משפחתית, הוא עדיין הפנה את המתנדב.
בעמוד 53: אני רוצה להזכיר, הנושא של המגורים, הפרת התחייבות להעמיד מגורים, זה לא נמצא פה במסגרת העיצומים הכספיים, הם רק על חלק מההפרות, לא כל הפרה זוכה בעיצומים הכספיים.
בעמוד 53: גם פה החזרנו את העיצומים לתוך החוק.
מירב בן ארי: גוף שמדווח נתונים, אתה מפסיק את הפעילות שלו?
מירב בן ארי: מה עם ההשמטות של משרד המשפטים, זה מקובל, כל מה שהם השמיטו?
מירב בן ארי: אני חושבת שאתה צודק, כי זה הכול פרוצדורות.
שולי מועלם-רפאלי: נעה, בקשות ההשמטות של משרד המשפטים מקובלות על הרשות?
שולי מועלם-רפאלי: אם זה מקובל על הרשות ומקובל על הוועדה, אז בואו נשמיט.
מירב בן ארי: לדעתי, זה הכול פרוצדורות של חתימות ודפים.
שולי מועלם-רפאלי: זה עניינים טכניים שנראים לא מתאימים בחקיקה ראשית.
מירב בן ארי: לא שזה לא קשור לחקיקה ראשית, כמו שלא מתאים לתת על זה קנס בגלל העניין שהוא לא מקבל התחייבות חתומה.
מירב בן ארי: זה בסדר, הבעיה זה הדבר הזה עם מיקי.
שולי מועלם-רפאלי: איפה זה?
מירב בן ארי: בעמוד 56 באמצע, שאם הוא מדווח נתונים שאינם אמת צריך לפטר את כולם.
שולי מועלם-רפאלי: אז אנחנו משמיטים את כל מה שמשרד המשפטים ביקש להשמיט.
<יואב ארבל: אם אפשר, רק מילה קטנה כי בעקבות הדיון האחרון אנחנו עשינו פה דיון אצלנו, גם מול משרד המשפטים לגבי מדיניות האכיפה של העיצומים הכספיים - - -
אלי אלאלוף: אתם יכולים להמשיך לדבר כמה שתרצו על החוק, גם בעוד מאה שנה.
<יואב ארבל: רק מילה לפרוטוקול – כשייצא מסמך של מדיניות אכיפה של הרשות לגבי העיצומים הכספיים, שיכלול בין היתר הקלות כמו אם יהיה איחור של כמה ימים ספורים בתשלומים - - -
מיקי לוי: עם זה לא הולכים לרב.
מיקי לוי: זו לא הבעיה.
מיקי לוי: את היודע את זה יפה.
אלי אלאלוף: תרשו לי לבקש דיון חוזר על סעיף?
<נעה בן שבת: בסעיף 64 פסקה (ד)(1).
אלי אלאלוף: אני לא הייתי מודע לסיכום שיש בין משרד המשפטים לבין חבר הכנסת אמיר אוחנה.
אלי אלאלוף: קיבלתי עכשיו את ההודעה שלו.
<יואב ארבל: זה במקום מה שכתוב עכשיו?
<נעה בן שבת: כן, זה במקום (ד1), כפי שדיברנו קודם - - -
אלי אלאלוף: ידוע לחברי הכנסת שמקבלים החלטה?
אלי אלאלוף: יש לנו אישור אצל אדון ארבל, אבל עם כל הכבוד זה עוד לא מאושר.
אלי אלאלוף: מסכימים?
אלי אלאלוף: אז אני מקבל את התיקון, ומבקשים לתקן בהתאם את סעיף 64(ד)(1).
<נעה בן שבת: בדיון הקודם דיברנו שזה יישאר כפי שזה ולא יתוקן, אבל אנחנו נתקן את זה כך בהתאם לסעיף קטן (ג).
מיקי לוי: היתה גם בסעיף 52 הסתייגות שלי.
שולי מועלם-רפאלי: העוזר שלך הוריד אותה.
מיקי לוי: מה, הוא חבר כנסת?
שולי מועלם-רפאלי: שאלו אותו והוא אמר שהורדת אותה.
<נעה בן שבת: בסעיף 52 או בעמוד 52?
מיקי לוי: בעמוד 56.
מיקי לוי: היתה כאן נציגת משרד הרווחה, אדוני, שאמרה שגוף שלא דיווח אמת גם למשרד הרווחה וגם לרשות, דיווח מהותי, מהותי מאוד, והיא אמרה שהם הפסיקו את עבודתו של אותו גוף – אני חוזר על דבריה – וממנה שאבתי את העניין הזה.
מיקי לוי: הפסיקו את עבודתו של אותו גוך כי הוא דיווח דברי - - -
אלי אלאלוף: לא אמת.
מיקי לוי: כן, לא רוצה להגיד דברים יותר חמורים.
מיקי לוי: והרי דנו בעניין הזה ואמרנו, קודם כל, הבנות והבנים חשובים לנו יותר מכל.
מיקי לוי: איך אנחנו מסוגלים לשלב אותם?
מיקי לוי: ויש בעיה מהותית איך גוף כזה ימשיך לקבל כספי מדינה כשהוא קיבל דבר-מה במרמה?
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אפשר להוסיף את זה, ואם אנחנו חוזרים לעמוד 50 יש שם הוראות מתי אפשר לבטל את ההכרה של הגוף המפעיל, ואחד התנאים הוא שהאישור ניתן על יסוד מידע כוזב או שגוי.
<נעה בן שבת: אולי אפשר להוסיף – אה, סליחה, אתה מדבר על הגוף המוכר - - -
<קריאה: זה במישור המכרזי.
<דרור גרנית: המישור שעליו מדובר פה זה במישור ההתקשרותי, החוזי, המכרזי.
<דרור גרנית: זה לא במישור ההכרה.
<דרור גרנית: בכל מקרה, זה לא בתוך המסגרת של הסעיף הזה כי הסעיף הזה עוסק בעיצומים כספיים - - -
<נעה בן שבת: ברור שלא במסגרת הסעיף הזה, וגם לא במסגרת הסעיף שאני הקראתי כי הוא נגע לגוף המפעיל ולא לגוף המוכר, אבל השאלה עולה, ואם אני מבינה נכון את השאלה – יש התקשרות מסוימת של כמה משרדים עם גוף מוכר מסוים, וכל עוד לא יבוטל לו אישור הפעולה כגוף מוכר, המשרדים האחרים ימשיכו להתקשר איתו.
<נעה בן שבת: גם אם משרד אחד ביטל את אותה התקשרות ספציפית, משרדים אחרים ימשיכו להתקשר.
<נעה בן שבת: ולכן עולה השאלה אם לא להכניס את זה כשיקול לביטול האישור.
<יואב ארבל: זה מפנה אותי לסעיף 49 שמדבר על ביטול הכרה.
<יואב ארבל: אם תוכנס פה האמירה שדיווח אי אמת הוא עילה לביטול ההכרה, אז בהחלט נוכל לבטל.
מיקי לוי: אבל הכרה זה בסדר, זה לשלבים הבאים, אבל מה קורה מחר בבוקר?
<דרור גרנית: אם מבטלים הכרה, ממילא גם זו הפקעה של החוזים כי אני בכלל לא יכולתי להתקשר איתך בחוזה אם אתה לא גוף מוכר.
<דרור גרנית: זה צעד מאוד קיצוני.
<דרור גרנית: זה בעצם לקחת את הגוף ולהוציא אותו - - -
מיקי לוי: מי שלא דיווח אמת, זייף מסמכי תאגיד – חברים, מה אתם עוד רוצים?
אלי אלאלוף: למה זה צריך להיות בסעיף הזה?
מיקי לוי: תגידו לי באיזה סעיף, לא אכפת לי.
אלי אלאלוף: מי שמזייף - - -
<יואב ארבל: טוען חבר הכנסת לוי למה לא ביטלנו את ההכרה כי הוא דיווח דיווחים לא אמיתיים.
<יואב ארבל: אנחנו לא יכולים לבטל הכרה אם מישהו דיווח לא אמיתי.
<יואב ארבל: זה לא נמצא בעילות של ביטול הכרה.
<יואב ארבל: אפשר לדווח על זה במשטרה, ואם תהיה הרשעה, ודאי שנבטל.
<יואב ארבל: אלא אם כן תכתבו.
<יואב ארבל: תכתבו שאי דיווח אמת זה עילה לביטול הכרה, ונוכל לבטל הכרה.
שולי מועלם-רפאלי: זה קיצוני, וזה לא נעשה במקומות אחרים.
שולי מועלם-רפאלי: מספיק להמציא כללים רק לחוק הזה.
שולי מועלם-רפאלי: די, נו, באמת.
מירב בן ארי: זה קיצוני מדי, מיקי, גם לדעתי.
מיקי לוי: זה קיצוני?
שולי מועלם-רפאלי: כן, זה קיצוני.
מיקי לוי: אז למה משרד הרווחה על 800,000 שקל הוציא את אותו גוף מהעיסוק שלו?
שולי מועלם-רפאלי: כי זו הסמכות שלו.
שולי מועלם-רפאלי: שיתכבד ויוציא משרד הרווחה ויפסיק את ההתקשרות איתו.
מירב בן ארי: אין בעיה שיוציאו את זה, בבקשה.
אלי אלאלוף: אי אפשר, לפני שבית-המשפט קובע - - -
שולי מועלם-רפאלי: באמת, לא צריך להגזים.
מיקי לוי: אה, לא צריך להגזים?
מיקי לוי: להמשיך לתת לו לעבוד - - - למרות שהוא נתפס?
מירב בן ארי: יש סנקציות, ויש דרך, ויש בית-משפט.
שולי מועלם-רפאלי: כאילו זה מה שאמרתי.
מיקי לוי: אבל זה יוצא מכך, שולי.
מיקי לוי: אבל זה יוצא מכך.
שולי מועלם-רפאלי: אחרי שאתמול הבאתי חוק נגד סרבני גט והצבעת נגדו והיית בעד סרבני גט, אז הכול אפשר להגיד היום.
מיקי לוי: מה זה עניין?
שולי מועלם-רפאלי: לא, כי הכול הפוך - - -
מיקי לוי: את רוצה שאני אענה לסרבני גט?
מיקי לוי: זה לא הוועדה.
שולי מועלם-רפאלי: הכול הפוך.
שולי מועלם-רפאלי: מי שצריך לטפל בסרבני גט לא מטפל בהם - - -
מיקי לוי: לשלול מסרבן – ארבעה סרבנים - - -
שולי מועלם-רפאלי: ארבעה?
שולי מועלם-רפאלי: כל מסורבת גט אחת זה עולם שלם.
שולי מועלם-רפאלי: פתאום ארבע לא מפריעות לך?
אלי אלאלוף: רגע, חבריי חברי הכנסת, אני רוצה שיהיה ברור - - -
שולי מועלם-רפאלי: עוד פעם נסחפתי.
אלי אלאלוף: אנחנו דנים בחוק ולא נרד לפרטים, אלא ההיגיון שיש בניהול המדינה הזאת.
אלי אלאלוף: ואני מקווה שמשרד שרואה גוף שלא עומד בקריטריונים של ניהול תקין, הוא יודע לקבל החלטות.
אלי אלאלוף: לא צריך להביא את כל החוקים של המדינה - - - לאותו חוק - - - אני חושב שמשרד שלא ידע לקבל את ההחלטות שלו והסמכויות שלו בפעולה הזו - - -
מיקי לוי: הארה עם אל"ף, אני מבקש, לא עם עי"ן.
מיקי לוי: אני אומר, אותו גוף שבמשרד העבודה הפסיק את עבודתו בגלל שקיבל דבר מה במרמה, האם יתכן שהוא יעבוד במקומות אחרים במסגרת המדינה?
אלי אלאלוף: אבל זה אומר שהרשות צריכה לדעת מה קרה באותו - - -
מיקי לוי: אני מוכן שייכתב שהרשות תשקול הפסקת עבודתו של אותו גוף.
מירב בן ארי: די, בוא נתקדם כבר.
שולי מועלם-רפאלי: בואו נצביע על ההסתייגות הזאת.
<נעה בן שבת: אני רק רוצה להזכיר – אנחנו מדברים על הגוף המוכר, התנאים לביטול הגוף המוכר, זה בעמוד 38, סעיף 49.
<נעה בן שבת: אחד התנאים שחדל להתקיים בגוף המוכר, תנאי מן התנאים למתן הכרה לפי סעיף 46, ואחד התנאים למתן הכרה הוא – זה בעמוד 36, מה שאני קוראת: "מבקש ההכרה ונושאי המשרה בו לא הורשעו בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה ונסיבותיה אין הם ראויים לשמש גוף מוכר או נושאי משרה בגוף מוכר, לפי העניין, ולא תלוי ועומד נגדם כתב אישום בעבירה כאמור;".
<נעה בן שבת: זאת אומרת, החל כבר מהגשת כתב אישום בעבירה כזאת חמורה, הם כבר לא עומדים בתנאים ואז אפשר גם לבטל את ההכרה.
מיקי לוי: כולנו יודעים, זה לוקח בין ארבע לשש שנים.
מירב בן ארי: זה מה שאמרנו.
מירב בן ארי: זה בדיוק מה שאמרנו, שיש דרך, יש את משרד המשפטים, יש הגשת כתב אישום, יש תהליך מול בית-משפט.
מירב בן ארי: למה אתה צריך בחוק, באותו רגע שהוא מגיש, להפסיק את הפעילות?
מירב בן ארי: מה, לא נברר?
מירב בן ארי: לא נראה לאן זה הולך?
מירב בן ארי: ברגע שהוגש, זהו?
מירב בן ארי: מבחינתך, לסגור את המפעל הזה?
מירב בן ארי: יש דברים שאני מסכימה איתך שהם הגיוניים, אבל זאת קצת היסחפות.
אלי אלאלוף: יש לנו דוגמה בכל תחומי החיים במדינה - - -להערה שלך, שהיא כל-כך קרדינלית.
אלי אלאלוף: אבל נתת הוראה להעז לסגור יחידה, אפילו משטרתית, תוך שנייה.
מיקי לוי: כן, חד משמעית.
אלי אלאלוף: אתה סגרת איזה בית אבות אחרי?
אלי אלאלוף: תישאר פה לדיון בעוד חצי שעה בנושא בית-חולים "הדסה" – אתה תצעק שאתה סוגר?
אלי אלאלוף: יש פה דרך חיים שמחייבת כל גוף להגיב, אבל אף אחד לא יקרא את החוק הזה כדי להחליט מה לעשות לגוף שזייף.
<נעה בן שבת: אתה מציע כהסתייגות להוסיף את זה בנושא הביטול של העמותה?
מיקי לוי: הצבעה.
אלי אלאלוף: מי בעד ההצעה של חבר הכנסת מיקי לוי?
<נעה בן שבת: בסעיף 69 יש בקשה של משרד המשפטים, שתהיה אפשרות של הממונה להאריך את התקופה לעניין העלאת טענות בכתב כנגד העיצום הכספי בפני המנהל: "רשאי הממונה להאריך את התקופה האמורה בתקופה נוספת שלא תעלה על 30 ימים.
שולי מועלם-רפאלי: זאת אומרת, שיהיה להם בסך-הכול 60 יום?
<נעה בן שבת: לא בסך-הכול.
<נעה בן שבת: אני לא חושבת שזה אמור להיות דרך המלך.
<נעה בן שבת: אבל אפשר להאריך - - -
שולי מועלם-רפאלי: שבמקרים חריגים?
<דרור גרנית: יש להם 30 יום.
<דרור גרנית: אם הם יתעכבו בשבוע, אז הם מבקשים עוד שבוע.
<נעה בן שבת: בסעיף 71 היתה התלבטות לגבי ההגדרה של הפרה נמשכת.
<נעה בן שבת: בכל מקרה, עכשיו זה נשאר כפי שזה היה:
נוספת לתיקון: סעיף 78(ד), בעמוד 60, תוקף הפרסום שמפורסם באתר האינטרנט לגבי הקנסות, זה יהיה לארבע שנים, הוא לא יישאר שם לעולם.
נוספת לתיקון: בסעיף 78ד, כל הנושא של תיקוני התוספות, יש סעיף אחד נפרד שמתייחס אליהם וזה לא בכל סעיף וסעיף.
נוספת לתיקון: בסעיף 80 יש תיקון לחוק קליטת חיילים משוחררים.
נוספת לתיקון: יש נציג הרשות לשירות אזרחי.
נוספת לתיקון: יש שינויים במשרדים, אנחנו לא נכנסים עכשיו לשינויים.
נוספת לתיקון: אני מבינה שיש גם תיקון נפרד לחוק קליטת חיילים משוחררים, ויכול להיות שהדברים יצטרכו תיקון שם.
נוספת לתיקון: אנחנו כרגע במסגרת התיקון הזה שלנו.
נוספת לתיקון: אנחנו רק משנים את נציג הרשות לשירות אזרחי.
נוספת לתיקון: זו המילה היחידה שמשנים.
נוספת לתיקון: בסעיף 81, בתיקונים לחוק ביטוח לאומי, שוב, על נושא של ניכוי דמי ביטוח למתנדב מתוך קצבת הנכות, כתבנו שהחובה בדמי ביטוח היא לגבי מתנדב שחייב בדמי ביטוח.
נוספת לתיקון: אם הוא לא חייב, הוא לא חייב בזה.
נוספת לתיקון: בסעיף 85, חוק שירות לאומי אזרחי, בעמוד 66, יש לנו רק תוספת נוסחית בפסקה (6): כי לגבי אותו חוק יש גם אפשרות שגם המפקח או עובד שהוא הסמיך, ולכן אנחנו מדברים גם על העובד.
נוספת לתיקון: זה תיקון ניסוחי.
נוספת לתיקון: פנו אליי גם בנושא חשב הרשות, שהוועדה ביקשה לקבוע חשב לרשות.
נוספת לתיקון: זה נשאר לי כנושא שכתובה בו הערה.
שלום ג'רבי: סגן החשב הכללי דיבר איתי.
שלום ג'רבי: אנחנו סיכמנו שיהיה לנו, בעזרת ה', חשב קבוע לצורך העניין.
שלום ג'רבי: אני חושב שזה הישג גדול.
שלום ג'רבי: הוא ביקש ממני בכל לשון של בקשה, ואני מבקש ממך גם, כדי שמבחינתו לא תהיה לזה השלכה רוחבית בכל חוק וחוק.
שלום ג'רבי: אבל הבטיח לנו ואני מאמין להם שיהיה לנו חשב, ואז זה פותר לנו הרבה בעיות שעוברים ממשרד למשרד.
אלי אלאלוף: סגן חשב של מי?
שלום ג'רבי: שלנו.
שלום ג'רבי: יהיה חשב במעמד סגן חשב.
שלום ג'רבי: זה בסדר גמור.
שלום ג'רבי: זה בהרבה יחידות סמך ככה.
שלום ג'רבי: הוא יהיה קבוע אצלנו ואנחנו מקבלים את העניין.
אלי אלאלוף: סגן חשב ממונה בתיאום עם החשבות הכללית?
שלום ג'רבי: ודאי, הוא עובד של החשב הכללי.
שלום ג'רבי: הוא לא עובד שלי.
מיקי לוי: כמו כל משרד ממשלתי, אדוני.
שולי מועלם-רפאלי: כל המשרדים הממשלתיים.
שלום ג'רבי: אני מבקש לקבל את ההצעה.
אלי אלאלוף: זה יותר טוב ממה שביקשנו.
שלום ג'רבי: אז בוא נוריד את זה בחוק.
<נעה בן שבת: סליחה, מה זה אומר להוריד בחוק?
שלום ג'רבי: סגרנו את זה עם החשב הכללי, היושב-ראש העלה את הנושא הזה שזה יהיה כתוב בחוק, הוא מבקש שזה לא יהיה כתוב בחוק מכיוון שיש לזה השלכה רוחבית.
אלי אלאלוף: עם כל הכבוד, אני מכבד אותך, אתה יודע כמה.
שלום ג'רבי: אני מודה לך.
שלום ג'רבי: אני מכבד אותך יותר.
אלי אלאלוף: אז יש לי בקשה, שההודעה הזאת תצא מפי נציגי החשב הכללי.
<דניאל פרג: שלום, שמי דניאל פרג מהחשב הכללי.
<דניאל פרג: אני לא ידעתי שיש שיחה על הסעיף הזה.
<דניאל פרג: לגבי למנות חשב במסגרת חוק – זה יכול לפתוח לנו את זה להשלכות רוחב - - -
אלי אלאלוף: מהי הודעתכם הרשמית?
<דניאל פרג: מבחינתנו, אנחנו נפעל להשמה של סגן החשב ברשות.
אלי אלאלוף: זה לא נקרא למנות?
אלי אלאלוף: זה מינוי בטרמינולוגיה של העם, כדי שנבין.
<דניאל פרג: למנות, להשים.
<דניאל פרג: איך שתקרא לזה.
<דניאל פרג: מכל הבחינות אנחנו נמנה סגן חשב, אבל זה כבר משהו שמקובל עלינו ואנחנו נפעל לעשות אותו.
אלי אלאלוף: אני רוצה להבין ומה שאני אומר אמור לחייב אתכם.
<דניאל פרג: אוקיי.
אלי אלאלוף: בהתייעצות עם החשבות הוחלט שימונה על-ידי החשב הכללי באוצר סגן חשב ברשות של השירות האזרחי – וזה ייושם בצורה מידית?
אלי אלאלוף: עם כניסת החוק?
אלי אלאלוף: לפני החוק?
<דניאל פרג: תן לי לבדוק לגבי הזמנים.
<דניאל פרג: אני אתן תשובה כבר.
אלי אלאלוף: אז ההודעה שלי היא ההודעה הרשמית המקובלת בשם מי שדן במשא ומתן הזה, ואני מברך את שני הצדדים על ההישג הזה.
מיקי לוי: אם אפשר, ידווח לך המינוי כי אתה תדע מתי זה דווח.
אלי אלאלוף: אני אהיה בבית, רק שימנו אותו.
מיקי לוי: לא, אדוני.
מיקי לוי: רק בהמשך למה שאמרת שייתנו לך דיווח אישי אפילו בטלפון.
אלי אלאלוף: תהיה הודעה ליושב-ראש הוועדה.
<נעה בן שבת: אני רוצה להבין מה זה אומר מבחינת הנוסח שלנו.