GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: זה לא מספיק ובואו לא ניקח את התירוץ שכביכול עסקה טובה תשפר את החברה.
אלי אלאלוף: החברה תשתפר אם כל אחד מאיתנו ישפר אותה וזה לא כסף.
אלי אלאלוף: חברים, בואו נשים את הכסף - זה תמיד חשוב שיהיה וטוב שיהיה – אבל בואו נעשה גם חשבון נפש שלנו, כל אחד לחוד ומחשבותיי ודאי בנקודת הסיום הזו, הן אך ורק למשפחה ולכאב שלה ואנחנו משתתפים בצערה.
אלי אלאלוף: אנחנו שמחים לבוא לדיון הבהול שמקצר לנו את יום העבודה.
אלי אלאלוף: 22.3.2017, כ"ד באדר, התשע"ז, והשעה 14:05.
אלי אלאלוף: בעקבות אישור הכנסת אנחנו מחזירים את הסעיף 48(ב)(1)(ב) לדיון בוועדה בעקבות סיכום שהיה בין חברי כנסת שמעורבים בחיפוש פתרונות לפני הקריאה השניה.
אלי אלאלוף: אני מודה לחברי הכנסת מיקי לוי ושולי מועלם-רפאלי שהגיעו לסיכום, ובואו נקרא את הנוסח המתוקן, ואם תרצו, תתייחסו.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על עמוד 32, סעיף 48(ב)(1)(ב), אדוני: "ההיקף הכספי לביצוע עיסוקו העיקרי הוא לכל הפחות 82% מההיקף הכספי לביצוע כלל עיסוקיו של מבקש ההכרה".
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אנחנו – במקום 80% המקורי זה יהיה 82 מעכשיו.
אלי אלאלוף: בעד תיקון הסעיף – 3
אלי אלאלוף: תודה, התקבל ללא הסתייגויות.
מיקי לוי: אם אפשר להשאיר לי הסתייגות אחת שכמובן אני אוותר עליה במליאה, כדי שתהיה לי זכות דיבור, שאוכל לברך.
שולי מועלם-רפאלי: גם אני רוצה.
<נעה בן שבת: לך יש בקשת רשות דיבור.
מיקי לוי: בהצלחה, תודה רבה על מאות שעות.
אלי אלאלוף: ישיבה זו נעולה.
אלי אלאלוף: בוקר טוב, היום ה-7.3.2017, ט' באדר התשע"ז, השעה 9:00, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה בנושא: הצעת חוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015, עם התוספת של חברי הכנסת: אמיר אוחנה ודוד ביטן, ואנחנו נמשיך בקריאה הרגילה.
<נעה בן שבת: סיימנו את סעיף 58א בעמוד 45, ועברנו לסעיף 58ב.
<נעה בן שבת: הוא נוגע לנושא הגוף המפעיל שהוא לא רשות ציבורית, אמרנו שהוא כולל את הגופים המפעילים הפרטיים לגמרי וגם את הגופים המפעילים, שבהצעת החוק המקורית קראו להם: רשות ציבורית - - - פסקה (7).
<נעה בן שבת: הם גם נכללים, הם לא גופים ציבוריים אבל הם גופים שיש להם תפקיד ציבורי והם מבוקרים על-ידי מבקר המדינה.
<נעה בן שבת: אז שני הגופים האלה, אותם גופים פרטיים לגמרי או עמותות או חל"צים פרטיים לגמרי, וגם הסוג הזה של העמותות, אנחנו מתייחסים אליהם בסעיף 58ב בעמוד 45.
<נעה בן שבת: סיימנו את הדיון בשבוע שעבר בהערות ששמענו מחבר הכנסת אמיר אוחנה לגבי ההצעה שהצענו.
<נעה בן שבת: ההצעה אומרת שכאן אנחנו מתארים את אותן מסננות שלפי הצעת משרד המשפטים, של שלוש מסננות: נושא המטרה, נושא התחומים ואחרי זה הפומביות.
<נעה בן שבת: ובסעיף 64 הראינו שהוא הפך להיות הנושא של התחשבות במקורות המימון של הגופים כדי להביא בחשבון לעניין מימון של תקני שירות לאומי של גופים מפעילים בידי רשויות ציבוריות.
<נעה בן שבת: אז נקרא את סעיף 58 על-פי ההצעה לתיקונים של משרד המשפטים.
<נעה בן שבת: זה אמור לבטא את שלוש המסננות.
<נעה בן שבת: המסננת הראשונה מופיעה פה להלן, והיא מפרטת את המטרות, את התחומים, והפעילויות לפי מה שמוצע פה אם יהיו פעילויות שיקבע השר, בהתייעצות עם המועצה ועם השר הממונה על התחום.
<יואב ארבל: שמי יואב ארבל, מהרשות לשירות לאומי אזרחי.
<יואב ארבל: אנחנו מכירים ומסכימים כמובן לכל התהליך כפי שהוא מופיע פה, ורק יש לנו הערה קטנה ובקשה קטנה שהמסננת השלישית של קביעת הפעילויות כפי שמופיע בנוסח עכשיו, שהמסננת הזאת תהיה בתקנות.
<יואב ארבל: אנחנו מבקשים להעביר את המסננת השלישית לאישור המנהל, ולא של השר בתקנות.
<יואב ארבל: מדובר על המסד השלישי לקביעת הפעילויות הספציפיות שיעשו המתנדבים.
<יואב ארבל: אנחנו חושבים שלדבר הזה צריך יותר גמישות, ואם בכל פעם שנרצה להוסיף פעילות נצטרך להגיע לאישור תקנות עם הכנסת וכולי, הדבר מאוד יקשה על הפעילות.
<יואב ארבל: לכן אנחנו מבקשים את המסננת השלישית להעביר להוראות המנהל בהתייעצות עם המועצה.
אלי אלאלוף: מה אומר דרור?
<דרור גרנית: בוקר טוב, שמי דרור גרנית ממשרד המשפטים.
<דרור גרנית: המחשבה מלכתחילה היתה להכניס את המסננת השלישית גם כן לחקיקה, ובאו מהרשות ואמרו, לא זה נוקשה מדי, צריך להגמיש את זה.
<דרור גרנית: אז אמרתי, בסדר, נעביר את זה לתקנות.
<דרור גרנית: הרי הרזולוציה לא צריכה להיות ברזולוציה של לוקחים את הילד בעל המוגבלות ואיזה אוכל מאכילים אותו.
<דרור גרנית: אבל האווירה צריכה להיות טיפול באנשים עם מוגבלויות.
<דרור גרנית: זו המסננת השלישית שתיכנס בתחום הרווחה.
<דרור גרנית: זאת בעיניי לא רזולוציה שאי אפשר להגיד אותה בתקנות.
<דרור גרנית: המסננת השלישית צריכה להיות מספיק כללית כדי לייצר סל של פעילויות, אבל גם מספיק פרטנית כדי שזה לא ישנה כל הזמן.
<דרור גרנית: התשובה שלי היא שזה צריך להיות בתקנות.
אלי אלאלוף: זה מכביד עליכם מבחינת הכניסה לעבודה?
אלי אלאלוף: אתם בלאו הכי ביקשתם שהפרת החוק תהיה בעוד שנה פלוס.
אלי אלאלוף: אז אני חושב שאין שום סיבה - - -
<יואב ארבל: אני לא מדבר על הפעם הראשונה.
<יואב ארבל: אני מדבר על ההתנהלות בהמשך.
<יואב ארבל: מההיכרות שלנו את השטח, יש צרכים שעולים מדי פעם וזה דבר שהוא דינמי.
<יואב ארבל: אני מסכים לחלוטין שהתחומים זה דבר קשיח, באישור הוועדה והכול.
<יואב ארבל: אבל הפעילויות זה דבר חדש, זה לא היה קיים עד היום, זה דבר שהוא דינמי, כל הזמן דברים עולים, עולים צרכים.
<יואב ארבל: אנחנו רוצים להיות גמישים כדי שנוכל להיענות לרכים שעולים מהשטח, ולא לרוץ עם כל דבר לתקנות, אלא להסתפק בהוראות המנהל בהתייעצות עם המועצה.
<יואב ארבל: זו הבקשה שלנו.
<דרור גרנית: הרציונל שזה יהיה בתקנות הוא כדי להבטיח שלא תהיה שרירות ושתהיה אחידות ושוויון.
<דרור גרנית: זאת אומרת, שלא יהיה מצב דברים שבו שני גופים שעושים בדיוק את אותה פעילות ואמורים לצלוח את אותן מסננות באותה צורה, ואחד מקבל והשני לא מקבל.
<דרור גרנית: זה תמיד השיקול כשאנחנו עושים הבניה של שיקול דעת מנהלי בחקיקה.
<דרור גרנית: אנחנו חושבים להבטיח את אחידות הדין, וזו צריכה להיות גם המטרה פה.
<דרור גרנית: כשיש תחום מסוים ופעילות מסוימת במסגרתו שהם לגיטימיים וראויים לשירות לאומי.
<דרור גרנית: גם הגופים צריכים לדעת שתהיה להם איזושהי ודאות.
<דרור גרנית: כשהם באים לבקש את - - - כמפעיל, הם צריכים לדעת אם הם נכנסים או לא נכנסים.
אלי אלאלוף: יש לי בקשה להתייחס להרכב הוועדה החדשה.
אלי אלאלוף: לא הייתם בחמישה לתשע, אישרנו סופית את הצטרפותו של חבר הכנסת חאג' יחיא לוועדה.
אלי אלאלוף: כדי לקבל אותו בחמימות, בחרנו אותו כיושב-ראש ועדת משנה לבטיחות בעבודה בענף הבניין.
אלי אלאלוף: הוא יעמוד בראש ועדת המשנה, ומותר לצרף אליו עוד ארבעה או שישה חברי כנסת.
אלי אלאלוף: אני התנדבתי להיות הראשון.
אלי אלאלוף: ואני מזכיר לחברים שוודאי יודעים את קורות החיים האישיים שלו – חבר הכנסת חאג' יחיא הוא המהנדס היחיד שיש לנו בכנסת, הוא יצא מהטכניון שלנו עם ניסיון רב בענף הבנייה.
אלי אלאלוף: ויש הודעה עוד יותר משמחת – מנהלת הוועדה שלנו, ענת, ילדה בן.
אלי אלאלוף: זה סימן לבנות בעתיד.
<דליה שילי-יריחובר: שמי דליה שילי-יריחובר ממשרד העבודה והרווחה.
<דליה שילי-יריחובר: אני רק רוצה לעדכן לגבי נושא התחומים, שאנחנו כן שומרים על הזכות להסתייג.
<נעה בן שבת: סליחה, על מה אתם שומרים על הזכות להסתייג, בתחומים של הגופים המפעילים הפרטיים?
<דליה שילי-יריחובר: בנושא התחומים.
אלי אלאלוף: זה נושא שדנו בו?
<נעה בן שבת: לא, בנושא שדנו בו בדיון הקודם, נגע לאישור גוף מעפיל או רשות ציבורית, והם ביקשו להשאיר שם נושא של תחומים והם מבקשים להסתייג בנושא הזה.
<ידעיה לוין: ידעיה לוין מ"בת-עמי".
<ידעיה לוין: מכל זה אני לא מבין אם יש החרגה לאוכלוסיות מיוחדות, צעירים עם מוגבלות וצעירים מרקע של סיכון.
<ידעיה לוין: נגיד, צעיר שהתנדב בגן-חיות – האם יש החרגה לאוכלוסיות האלה בתחומים ובתפקידים?
<ידעיה לוין: אני לא רואה את זה, ויכול להיות שזה קיים ואני לא מבין.
<יואב ארבל: לא בעולם הגופים הפרטיים.
<יואב ארבל: אם באמת נפתח את כל משרדי הממשלה, ניפתח לכולם, כולל לציבור האוכלוסיות המיוחדות.
<יואב ארבל: אבל בתוך העולם של הגופים הפרטיים אין החרגה.
<ידעיה לוין: מתנדב בעל צרכים מיוחדים יוכל להתנדב בגן חיות?
<יואב ארבל: אם ייכנס בתחומים ובפעילויות, כפי שקיים היום.
אלי אלאלוף: - - - תעשה לי טובה, הוא שואל אותך, כן או לא.
<יואב ארבל: אני עוד לא יודע מה יהיו תחומי הפעילויות.
<יואב ארבל: אם הוא ייכנס פנימה, אז הוא יוכל.
אלי אלאלוף: אנחנו עוד לא יודעים את תחומי הפעילויות?
<קריאה: המסננת השלישית עוד לא נקבעה - - -
<ידעיה לוין: יש היום עשרות מתנדבים בעלי צרכים מיוחדים או צעירים מרקע של סיכון או מצוקה, שהמקום היחיד שהם יכולים לעבוד בו ולעשות משהו משמעותי זה עבודה עם בעלי-חיים.
<ידעיה לוין: אם זה לא נכנס, זו בעיה.
אלי אלאלוף: אני מבקש להתחשב בהערה.
אלי אלאלוף: היא כל-כך מרכזית והיא צריכה להימצא בתוך כל הכתובים שהכנתם.
שולי מועלם-רפאלי: אני רק רוצה להגיד משפט לגבי המסננת השלישית.
שולי מועלם-רפאלי: מצד אחד, אני שומעת את מה שאתה אומר, וחזקה עליי שאנשי הרשות רואים את השוויון שאתה מדבר עליו וכולנו נמצאים בו.
שולי מועלם-רפאלי: אבל כן הייתי רוצה שנכניס בדברים את הגמישות הזאת שיואב מדבר עליה ואת מה שידעיה מעלה.
שולי מועלם-רפאלי: זאת אומרת, מצד אחד, ברור לחלוטין, אולי הדרך להגיע לאיזון הזה היא שבתחילת שנה ייקבעו הדברים.
שולי מועלם-רפאלי: זאת אומרת, שלא יהיה משהו שעכשיו נקבע ואי אפשר לשחק את אותה גמישות, אלא שבחילת שנה ייקבעו הדברים ואז הם יהיו גם על העניין השוויוני וגם על הצרכים שעולים מהשטח וייתנו מענה על מה שידעיה העלה עכשיו.
<יואב ארבל: אין לנו בעיה שזה יהיה לקראת כל תחילת שנה - - -
שולי מועלם-רפאלי: לקראת שנת השירות.
<יואב ארבל: אני רק רוצה להסב את תשומת לב חברי הכנסת שיש לנו מדרג פה.
<יואב ארבל: המסננת השנייה של התחומים, כמובן, כל שינוי בה יובא לוועדה של השר - - -
שולי מועלם-רפאלי: דיברתי על המסננת השלישית.
<יואב ארבל: אנחנו במסננת השלישית, לכן הגיוני במדרג לרדת קצת ולאפשר למנהל פה את הגמישות.
<דרור גרנית: ראשית, לעניין ההערה של ידעיה, יש מענה בתוך הנוסח והוא אומר, בהתייעצות עם המועצה וכדומה, וניתן לקבוע פעילויות עבור אוכלוסיות יעד שרק בהן ניתן להפעיל מתנדבים באותו תחום.
<נעה בן שבת: זה החלק שרשאי השר לקבוע.
<נעה בן שבת: זה היה בתור רשות.
<נעה בן שבת: כשדיברנו, הבנתי שאתם ביקשתם שיהיו פעילויות שיקבע השר לגבי כל תחום.
<דרור גרנית: והוא רשאי לקבוע לגבי כל תחום בהתייעצות עם המועצה וכדומה, פעילויות שהן עבור אוכלוסיות יעד שרק בהן ניתן להפעיל מתנדבים באותו תחום.
<דרור גרנית: למשל, הדוגמה הזאת של בעלי מוגבוליות.
<נעה בן שבת: אולי נחכה רגע עם שאלת האנשים עם מוגבלויות.
<נעה בן שבת: יש לנו שאלה ראשונית: האם זה ייקבע בתקנות או בנהלים של הרשות?
<נעה בן שבת: זו שאלה ראשונה שצריך להכריע בה.
<נעה בן שבת: בנוסף לזה, אפשר להוסיף אחר-כך פעילויות - - - שרק בהן ניתן להפעיל מתנדבים בתור אפשרות גמישות נוספת.
<נעה בן שבת: אבל אנחנו התכוונו להגיד את הפעילויות עבור אוכלוסיות יעד ושהכול יהיה רשות של השר, ולא תהיה חובה לקבוע אותן מתוך חשש שיהיה קשה לקבוע רשימת פעילויות כזאת.
<נעה בן שבת: זה עוד גלגול קודם של - - -
<יואב ארבל: בעולם המעשה, בפרקטיקה, קשה מאוד לחזור כל שנייה, הרבה דברים צצים.
אלי אלאלוף: סליחה, אדון ארבל, אתה נכנס באמצע, לא מתחשב בפרוטוקול.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד לכם, אני כבר מבולבל, לא מבין על מה אתה מדברים.
אלי אלאלוף: אני פשוט לא מבין.
אלי אלאלוף: אני מציע לכם שתגמרו את זה בהפסקה ביניכם, אבל פה אנחנו נקבע היום תקנות לפי אישור השר או ברשות.
אלי אלאלוף: אני אומר לכם לפי מה שאני מבין בינתיים.
אלי אלאלוף: אם אנחנו נשאיר את זה לשר זה אומר שזה המדיניות האישית שלו, וזה דבר שצריך להיות קבוע מראש, ולא כל שר יבוא ויחליף לעצמו את הפעילויות.
מיקי לוי: אדוני, אנחנו בדעה שלך - - -
אלי אלאלוף: אז אני מציע שתעשו את זה כי היום יש שר נפלא, מחר יהיה שר נפלא אחר, ואני לא הייתי רוצה לכל אחד את הסמכות - - -
<נעה בן שבת: ישנן שלוש אפשרויות.
<נעה בן שבת: יש אפשרות שהמנהל יקבע אותן לא בתקנות, יקבע את רשימת הפעילויות.
<נעה בן שבת: יש אפשרות שהשר יקבע את הפעילויות לבדו.
<נעה בן שבת: כמובן, זה גם כן נתון - - - של בג"ץ.
<נעה בן שבת: ויש אפשרות שהשר יקבע את זה בתקנות באישור הוועדה.
<נעה בן שבת: זו אפשרות שלישית.
<קריאה: רק תקנות באישור הוועדה מבטיחות את אותו אינטרס שאדוני מדבר עליו, את השקיפות, את השיח הציבורי, את הבקרה הציבורית, את ההבטחה שזה לא משתנה באופן שרירותי או בהתאם - - -
שולי מועלם-רפאלי: אז אולי ראש הרשות באישור הוועדה?
עבד אל חכים חאג' יחיא: מי שיכול להתקין תקנות זה השר.
עבד אל חכים חאג' יחיא: ואם זה בפיקוח הוועדה – הרי לא בכל יום בא לשנות כי לא כל שר שנכנס מתחיל להתעסק ולשנות עוד ועוד תקנות, אלא אם יש משהו דרסטי שצריך לשנות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אז כדי לשמור על שקיפות ועל סדר, לא המנהל יקבע, אלא השר וזו מדיניות, ואז גם המדיניות תיקבע בוועדה עצמה.
מיקי לוי: אני בדעה של היושב-ראש.
מיקי לוי: בא שר ואומר, אין לו ראש לזה, הוא לא מבין בזה, זה לא תלוי בעסק שלו, ואתם מעבירים את זה - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה המנגנון שיש לו במשרד - - -
שולי מועלם-רפאלי: ראש הרשות באישור המועצה.
מיקי לוי: תקנות מבטיחות את הסדר, תקנות מבטיחות שלא יהיו סטיות ימינה ושמאלה.
מיקי לוי: בגלל שזה משתנה, אי אפשר להכניס דבר כזה לחוק.
מיקי לוי: בדעת משרד המשפטים שזה תקנות.
<נעה בן שבת: תקנות באישור הוועדה?
מיקי לוי: ברור.
שולי מועלם-רפאלי: גם במסננתה שלישית?
שולי מועלם-רפאלי: זה נראה לי מטורף.
<נעה בן שבת: העיסוק והתחומים כבר קבועים בחקיקה.
אלי אלאלוף: אני אסכם, ברשותכם.
אלי אלאלוף: התקנות באות בדרך-כלל בפיקוח השר ובאישור הוועדה.
אלי אלאלוף: אז זה סגור.
<נעה בן שבת: אתם רציתם להוסיף גם צער בעלי-חיים פה?
<יואב ארבל: כן, הגנת הסביבה וצער בעלי-חיים?
<נעה בן שבת: ואז זה יאפשר את נושא גני החיות?
<יואב ארבל: זה יאפשר גם את גני החיות וגם כל מיני עמותות שהיום פונות אלינו.
אלי אלאלוף: אנחנו מדברים על קליטה ועלייה?
<נעה בן שבת: כן, ואולי דרור יוכל להציג אול בצורה הטובה ביותר את העיסוקים שהוא ביקש - - -
אלי אלאלוף: אני חייב להתפרץ לדיון בביטוי רגשות אישיים, בעקבות הביקור של ארבעה ימים בקרב הקהילה היהודית באתיופיה.
אלי אלאלוף: אתמול בבוקר חזרנו – חבר הכנסת אברהם נגוסה שיזם את הביקור ויחד עם חברי מאיר כהן וחיליק בר, ואנוכי.
אלי אלאלוף: היינו שם ופגשנו שתי קהילות יהודיות.
אלי אלאלוף: שימו לב שהמושגים שלי הם לא המושגים המקובלים היום במערכת הציבורית הישראלית.
אלי אלאלוף: יש שם שתי קהילות יהודיות.
אלי אלאלוף: זה לא שני מחנות שמתכננים להעביר אותם, חלקם או ברובם, לארץ.
אלי אלאלוף: הם לא חיים במחנה.
אלי אלאלוף: הם חיים בכוכים.
אלי אלאלוף: כל אחד לעצמו מחפש כוך, ונפגשים שלוש פעמים ביום כדי להתפלל ביחד במה שהם קוראים בית-כנסת שלהם, מועדון נוער של בני עקיבא.
אלי אלאלוף: אני לא זוכר שמישהו מבני עקיבא דיבר עליהם.
אלי אלאלוף: לצעירים הנפלאים האלה יש להם חולצות, והצבע כבר דהה מפני שאלה כנראה אותן חולצות שעברו מקבוצה לקבוצה.
אלי אלאלוף: אף אחד לא דואג להם, וזאת קהילה יהודית לכל דבר, שרק עבורה משתמשים במושגים: לחסל אותה.
אלי אלאלוף: - - - מחסלים את הקהילה שממנה אני בא, שיש בקושי 100 יהודים בפז.
אלי אלאלוף: לא מדברים עליהם.
אלי אלאלוף: עליהם באלפים.
אלי אלאלוף: אומרים, זאת קהילה שהיא סגורה, יש רק מספר סגור, כאילו לא נולדים תינוקות ולא יכולים להצטרף אחרים.
אלי אלאלוף: אני חושב שאנחנו עושים עוול לקהילה הזאת, הקהילה היהודית באתיופיה.
אלי אלאלוף: אנחנו לא מתייחסים אליהם.
אלי אלאלוף: לצערי, חלק מאי הבנה והשנאה של חלק מאתנו באה מתוך הקהילה הזאת.
אלי אלאלוף: ואני הודעתי לכמה חברים שאני נוסע לאתיופיה, אני מודה באשמה, לא הייתי מספיק מוכן ולכן הזעזוע שלי.
אלי אלאלוף: אמרו לי, מה אתה הולך לראות, הם לא יהודים.
אלי אלאלוף: מי שמנו לקבוע יהדות של מישהו?
אלי אלאלוף: יש רבנות.
אלי אלאלוף: עד אתמול בבוקר, הרב הראשי לירושלים אמר שצריך להעלות אותם כמה שהם רוצים מהר, ומספר שהוא זרק ואני לא הייתי אז אני לא יכול להגיד לכם.
אלי אלאלוף: ואנחנו פוגעים ביהודים באתיופיה.
אלי אלאלוף: תדעו לכם, זו הקהילה היהודית שאין לה זכות לחוק השבות של המדינה שלנו.
אלי אלאלוף: הם יכולים להיכנס לארץ רק לפי חוק הכניסה לישראל.
אלי אלאלוף: אני אתן לכם את התשובה, אם לא ניחשתם.
אלי אלאלוף: אף גוף יהודי וישראלי היום לא פועל בקרבם.
אלי אלאלוף: - - - דעו לכם, סגרו את בית-הספר היהודי.
אלי אלאלוף: פה מתחננים לפתוח בתי-ספר ב"טיזנבי" של העולם, במיליונים, בכסף מדינה, ושם סוגרים בית-ספר.
אלי אלאלוף: כמו שיכולים להיות בגונדר, מתוך 9,000 תושבים, חברי קהילה מזוהים, רשומים, מסודרים, לפחות שליש הם ילדים.
אלי אלאלוף: - - - מבני עקיבא שהשאירו להם כנראה איזה דגל.
אלי אלאלוף: לא התקרבו אליהם שנים.
אלי אלאלוף: ילדים מתים בגלל תת תזונה.
אלי אלאלוף: אתמול הצעתי להסתדרותה רופאים: תסתכלו על זה.
אלי אלאלוף: הבוקר חזר פרופסור אידלמן ואמר, יש לי צוות שמתחיל ללמוד את הנושא ואנחנו נעשה הכול.
אלי אלאלוף: פנו אתמול לשר הפנים, ואני באופן אישי במליאה, אמרתי לו, אריה, לא יכול להיות.
אלי אלאלוף: שלחו לשם פקיד הכי אנטישמי שאני מכיר, גם אם הוא יוצא קהילת יהדות אתיופיה.
אלי אלאלוף: אמרתי לו, תחזיר אותו בריצה.
אלי אלאלוף: לא יכול להיות שאחד כזה שמודיע למשפחות האלה, אני אדבר איתכם בטלפון.
אלי אלאלוף: אתם רואים אותם, אם יש להם פלאפון ביד?
אלי אלאלוף: וכשאני אומר, למה לא פנית ליושבת-ראש הקהילה הנפלאה הזאת, ילדה בת 26 שמסרה את נפשה לטיפול בקהילה שלה?
אלי אלאלוף: הוא אמר, מה?
אלי אלאלוף: אני לא מדבר איתה, היא לא פונקציה בשבילי.
אלי אלאלוף: אחד שדאג למזגן לפני שהוא יתחיל לעבוד, שהגיע כפקיד של המדינה בהחלטת ממשלה, שלפני שבעה חודשים באוגוסט האחרון, הוא הגיע במקרה יומיים לפנינו, בהתנהגותה כי גסה ושקרית – לא אתן לכם את כל הפרטים – שהספקנו לוודא ולראות במקום.
אלי אלאלוף: אז דעו לכם, חברים, אני מאוד ממליץ לשירות הלאומי, שיש לו גם זרוע בחוץ-לארץ, לחשוב על הקהילה הזאת.
אלי אלאלוף: היא זקוקה לנו הרבה יותר מכל קהילה אחרת בעולם, ואין לה סכנה לאומית מקומית, שיהיה ברור, אף אחד לא מתנכל ליהודים, אבל אני פגשתי שם ילד, לאכול אותו, בשם יצחק מולא, ושאלתי, מה אתה עושה פה?
אלי אלאלוף: - - - יצרתי קשר במקום עם מיקי, הבחור בא להקים מסעדה כדי להעסיק צעירים מהקהילה.
אלי אלאלוף: סליחה שהתפרצתי.
אלי אלאלוף: הבטחתי לא לקלקל לך את הדיון הזה.
אלי אלאלוף: אבל אני חוזר מפני שכשאני רואה: קליטה ועלייה, זה גם חיזוק הקהילה היהודית.
אלי אלאלוף: בכל מקום, אנחנו עושים את זה כי זה נגמר בשני דברים – בגזענות שלנו ובחוסר סולידריות הומניטרית.
אלי אלאלוף: לא יכול להיות שהג'וינט שולח אוכל ותמיכה לכלל האוכלוסיה, אבל רק לא ליהודים.
אלי אלאלוף: אבל אנחנו אשמים, אנחנו הישראלים, והממשלה שלנו אשמה.
אלי אלאלוף: אנחנו שלא מתייחסים נכון לנושא ובני הקהילה שבעצמם השתכנעו שזו הגישה.
אלי אלאלוף: כשמגיע עולה מברית-המועצות לשעבר או מאוקראינה היום, אנחנו בודקים לו בציציות שלו?
אלי אלאלוף: אבל מקבלים אותו בשמחה.
אלי אלאלוף: מדינת ישראל ללא עליה מברית-המועצות בשני העשורים האחרים לא היתה המדינה של היום.
אלי אלאלוף: אנחנו גאים במדינה שלנו, ובצדק.
אלי אלאלוף: אבל בואו נלמד גם חלק הומניטרי, חלק יהודי, ככה נוכל גם לשנות חלק מההתייחסות שלנו לשאר אוכלוסיית המדינה.
אלי אלאלוף: לכן אני רוצה שנרשום, כמו שאתם עושים, כמו שהחרדים עושים, למה דווקא לציין את אנשי חב"ד כרגיל – מטורף צעיר, לאכול אותו מתוך אהבה.
אלי אלאלוף: בואו נחזק גם את הקהילות היהודיות.
אלי אלאלוף: זה תחום אחד שאני מבקש להכניס ולהשאיר אותו.
<נעה בן שבת: אני רוצה לציין שבנושא השירות בחו"ל, בסעיף 17, יש תחומים שבהם אפשר לבצע שירות לאומי בחוץ-לארץ, ותחומים שהם לא קשורים למסגרת התחומים הזאת.
<נעה בן שבת: יש להם גם דרך אחרת לעדכונם.
<נעה בן שבת: זה מופיע בעמוד 13 בסעיף 17, בתחום חינוך או בתחום עידוד העלייה.
<קריאה: מה עם הסברה?
שלום ג'רבי: לא, מ שרד החוץ מתנגד להסברה וזה בסדר גמור.
שלום ג'רבי: אני חושב שזה לא תפקיד - - -
אלי אלאלוף: אז אנחנו מדברים על חינוך וחיזוק הקהילות היהודיות.
<נעה בן שבת: זה לגבי שירות לאומי בחו"ל.
<נעה בן שבת: וחוץ מזה, לגבי שירות לאומי בארץ, כפי שאמרנו, יש פה בעיסוק, באספקת שירות או טיפול ישיר, אנחנו אומרים לאוכלוסיה בישראל, כל מי שנמצא פה בישראל, לתושבי ישראל, זה גם תושבי ישראל באיזור, בתחומים אלה: חינוך, בריאות, רווחה וקליטה ועידוד עלייה.
<נעה בן שבת: העיסוק השני זה שיפור איכות ובטיחות החיים של כלל האוכלוסיה בישראל.
<נעה בן שבת: האם פה גם צריך לתושבי ישראל כדי לכלול גם את תושבי ישראל באיזור, בתחומים של תרבות, הגנת הסביבה וצער בעלי-חיים, בטיחות בדרכים וביטחון הפנים?
<נעה בן שבת: עולות שתי שאלות – האם התרבות שייכת לחלק השני של המסננת או לחלק הראשון, למסננת של אספקת שירות או טיפול ישיר לאוכלוסיה?
<נעה בן שבת: זה הנושא של התרבות.
<נעה בן שבת: והשאלה השנייה, האם אנחנו מדברים על כלל האוכלוסיה בישראל ותושבי ישראל, או לא?
<דרור גרנית: לעניין התרבות, התלבטתי הרבה.
<דרור גרנית: אני חושב שאפשר ככה ואפשר ככה.
<דרור גרנית: זה לא באמת חשוב אם אנחנו אוכפים את זה תחת - - -
<נעה בן שבת: אז אולי נכניס את זה תחת סעיף (א)?
<נעה בן שבת: אני חושבת שזה יהיה תחומים יותר תואמים.
שולי מועלם-רפאלי: זה יותר קוהרנטי ב-(א).
<דרור גרנית: לא לגמרי בטוח כי בתרבות ייכנסו דברים כמו מוזיאונים, כמו למשל, ספריות, ואז ספריות אולי זה כן שירות ישיר, אבל מוזיאונים זה אולי לא שירות ישיר.
<דרור גרנית: לא יודע, זה לא משנה מהותית.
אלי אלאלוף: אני בעד לפתוח מאשר לסגור.
<נעה בן שבת: אז להשאיר בסעיף (ב)?
<דרור גרנית: להשאיר ב-(ב).
<נעה בן שבת: ולגבי האוכלוסיה בישראל או תושבי ישראל?
<דרור גרנית: שוב, אם עושים ב-(א) צריך לעשות גם ב-(ב).
<דרור גרנית: אני רק אזכיר רגע את ההתגלגלות של התיבה הזאת.
<דרור גרנית: מלכתחילה הוצע לדבר על תושבי ישראל במטרה להגיע להסדר כמה שיותר קונצנזואלי.
<דרור גרנית: לבקשת יושב-ראש הוועדה זה הורחב בעצם כדי לחול גם על זרים ששוהים בישראל, שאפשר יהיה לספק טיפול גם לזרים השוהים בישראל, יהיה מעמדם המשפטי בארץ אשר יהא.
<דרור גרנית: ולכן זה הורחב לכלל האוכלוסיה.
<דרור גרנית: ואז אמרו, רגע, אנחנו מדברים על כלל האוכלוסיה בישראל, זה כאילו מוציא.
<דרור גרנית: אז כמובן שצריך להוסיף את תושבי ישראל.
<נעה בן שבת: עכשיו הנושא הנוסף – אני רוצה רק הערה אחת כי דיבר על זה חבר הכנסת אוחנה בתחילת הדיון הקודם.
<נעה בן שבת: ברישה אנחנו אומרים שחלק משמעותי מפעילותו באחד או יותר מהעיסוקים המפורטים בסעיף זה, והעבודה שאנחנו מדברים – חלק משמעותי מפעילותו, זה אחד מהדיונים הראשונים שהיו בהצעת החוק הזאת, הובאה דוגמת "עמידר" ולכן לא דיברנו על עיקר פעילותו אלא דיברנו על חלק משמעותי מפעילותו.
<נעה בן שבת: זה דבר שרציתי להזכיר כי נשמעה הערה לגבי זה.
<נעה בן שבת: בנושא אנשים עם מוגבלות – התפיסה היתה שבחלק הזה שמדובר על העיסוקים, על התחומים ועל הפעילויות, למעשה, יכול להיות שיהיו פעילויות לאנשים עם מוגבלות שיתאפשרו רק לאנשים עם מוגבלות, יכולים ל היות תנאים לפעילויות האלה, אבל בגדול, כולם צריכים להיות כפופים לתחומים האלה.
<נעה בן שבת: אם רוצים לשנות ממנה, אז צריך לקבל החלטה שצריך לאפשר להם - - - תחומים.
<נעה בן שבת: זו צריכה להיות החלטה, כרגע זה לא מופיע.
<ישראל הבר: עורך-דין ישראל הבא מנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
<ישראל הבר: רציתי להוסיף כתחום את קידום זכויות אדם, כי אני לא בטוח שזה נכנס לאחד התחומים.
<דרור גרנית: בדיוק השיח הזה הוא בדיוק הדיון על גופים שהם שנויים במחלוקת בציבוריות הישראלית.
אלי אלאלוף: מה זה קשור למוגבלים?
<קריאה: איך זה קשור אליך?
<ישראל הבר: העיסוק שלנו הוא קידום זכויות אדם.
<ישראל הבר: לדעתי, לפי ההגדרה אי אפשר יהיה לשלוח אלינו לשירות לאומי.
מיקי לוי: אני רוצה שאנשים יהיו מוגבלות יהיו רגילים, ולא תצטרך לקדם את הזכויות שלהם.
מיקי לוי: הלוואי שנגיע ליום הזה.
מיקי לוי: קידום זכויות אדם – אתה סוחב אותנו לנישה אחרת לחלוטין, עם כל הכבוד.
אלי אלאלוף: תשמור שהביצוע יהיה בהתאם לכיוון שלך, אני אשמח.
אלי אלאלוף: אבל בהצהרה כזאת זו פרשנות לא מוצלחת.
אלי אלאלוף: היתה התגובה של שר שלום ג'רבי – אנ י יכול להגיד לך, הוא התאפק.
<נעה בן שבת: אדוני, מכיוון שקבענו את התחומים בצורה הזאת, אנחנו נעשה תיקונים בסעיפים השונים שיתייחסו לתחומים.
<נעה בן שבת: אחר-כך, בסוף הדברים אולי נחזור לסקור את השינויים כי עד עכשיו התייחסנו לתחומים שנקבעו בסעיף 4.
<נעה בן שבת: בסעיף 4 לא ייקבע שום תחום, התחומים יהיו פה ואנחנו נעשה את ההתאמות בנוסח לאורך כל החוק.
<נעה בן שבת: עכשיו אנחנו עוברים לפסקה (2) – חבר הכנסת מיקי לוי, היתה הסתייגות שלך, דרשת שכל פעילותו של הגוף המפעיל תהיה באחד - - - ואנחנו דווקא הלכנו על רמה נמוכה של: חלק משמעותי מפעילותו כדי לאפשר, גם אם זה גוף גדול, לא עיקר פעילותו, אבל פעילות משמעותית, לא משהו זניח.
מיקי לוי: אדוני, אני מבקש את רשותך להגיד משהו לפרוטוקול.
מיקי לוי: אתה כמובן יושב-ראש הישיבה, אתה תחליט אם יש דרך נוספת.
מיקי לוי: אני מבקש את רשותך להתייחס לשני דברים שהיו בישיבה הקודמת.
אלי אלאלוף: לולא ההערות שלך לא נוכל להתקדם, לדעתך?
מיקי לוי: דבר אחד שנקבע בישיבה הקודמת, שנתנו 20% ולטעמי היינו יותר מדי לארג'ים, אבל היתה פה הצבעה ואני הצבעתי בה שיוכלו לעשות פעילויות נוספות אותו עמותות.
מיקי לוי: וכשאני בודק את עצמי כשאני הולך הביתה ויושב על החומרים, מצאתי לנכון לשאול את עצמי את השאלה: האם מנכ"ל של עמותה יכול אחר-כך ב-20% האלה למנות את עצמו למנכ"ל של עמותות נוספות ולהשקיע את מרצו במקומות אחרים, ולקבל שכר ממקומות אחרים מה-20% האלה.
מיקי לוי: ואני פה מבקש להגביל את עיסוקו של המנכ"ל לעמותה בלבד, שעיקר מרצו, פעילותו, זמנו, יוקדשו לעמותה בלבד, ולא ב-20% אנחנו נמצא את עצמנו עם מנכ"ל ש"ממנכ"ל" עוד כמה וכמה ארגונים, עמותות, מפעלים, מה שאתם רוצים.
מיקי לוי: זו בעיה אחת שאני מפנה לפרוטוקול.
מיקי לוי: בעיה שנייה – נציג משרד החינוך איננו פה, ואני אומר פעם נוספת לפרוטוקול, ואני לא יודע על מי זה יוטל, אולי על החשב הכללי באוצר.
מיקי לוי: משרד החינוך מתחמק.
מיקי לוי: אני והוועדה לא קיבלנו - - -
<מיכל חורין: אני כאן.
<מיכל חורין: שמי מיכל חורין, מהלשכה המשפטית של משרד החינוך.
מיקי לוי: מה שקיבלתי בפעם הקודמת זה מספרים מוערכים של אותם אנשים שברשימת מתנדבי השירות הלאומי-אזרחי, ואני אומר עוד פעם, אני בעד.
מיקי לוי: זה מפעל הולם.
מיקי לוי: כמה שאתם רוצים, אני אגיד את זה עוד פעם ועוד פעם, לא קיבלתי תשובה הולמת.
מיקי לוי: כמה עובדים ביולי, קיבלתי הערכה ואני לא רגוע עם זה, ועד מתי ביולי, וכמה מתנדבים באוגוסט אם בכלל, ועד מתי באוגוסט.
מיקי לוי: אני אומר עוד פעם, הנושא הזה פרוץ לכל עבר, אנחנו לא הצלחנו לסגור אותו ואני מבקש ממך, בבקשה, אני מוכן לתת לך את המסמך הקודם, אם אני יכול לבקש במטותא, תצאי החוצה, תעשי כמה טלפונים ותביאי מספרים כי היום זה ההצבעה האחרונה, אז אני לא יודע מתי תהיה לי הזדמנות - - -
אלי אלאלוף: כדי לנסות להתחבר לכל הפרטים שאתה נותן – אני תומך בצורה מלאה וחד-משמעית.
אלי אלאלוף: מי שיהיה מנכ"ל בעמותות האלה, זה יהיה תפקידו הבלעדי, הכנסותיו הבלעדיות.
מיקי לוי: מצוין, אדוני.
מיקי לוי: גברתי היועצת המשפטית, איך אנחנו?
<נעה בן שבת: הכנסותיו של המנכ"ל – אני לא יודעת אם אנחנו יכולים להגיד כזה דבר - - -
אלי אלאלוף: אני עמדתי בראש עשרות עמותות שלא קיבלתי מהן, אולי חוץ מקפה, ולא העזתי לבקש.
<נעה בן שבת: אתה רוצה להגיד שברגע שהוא בעמותה כזאת הוא לא יכול להיות בעמותה אחרת - - -
אלי אלאלוף: הוא לא יכול לקבל שכר, הוא לא יכול לקבל שכר משום פעילות נוספת שמתבצעת על-ידי העמותה.
<נעה בן שבת: הוא עצמו?
<נעה בן שבת: אותו אדם?
מיקי לוי: ב-20% שנתנו להם הם יקימו עוד 20 עמותות, והוא יהיה מנכ"ל של 20 עמותות.
שולי מועלם-רפאלי: אבל זה מה שרצינו מהם, שיקימו עמותות-בת.
מיקי לוי: אבל שלא יהיה מנכ"ל של 20 עמותות.
אלי אלאלוף: זה חלק מעבודתם כעמותת-אם.
שולי מועלם-רפאלי: אז מה הבעיה שלנו שהוא יקים עוד 20 עמותות?
מיקי לוי: אין בעיה, שיקים, אבל לא בשכר.