GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: אתה אומר שכאשר הם מייצאים, הם צריכים לדווח לך.
אייל שורצברג: נכון.
אלי אלאלוף: מה צריך עוד אחר כך?
אייל שורצברג: אני אומר שאם זה חוזר בחזרה אחר כך לשוק הישראלי, אני אתקשה לתפוס את זה.
אייל שורצברג: מכיוון שאני מופנה היום לעשות כמה דברים בפיקוח שלי.
אייל שורצברג: הפיקוח שלי אמור לבדוק שיש התאמה למה שהם הצהירו למה שהם משווקים בישראל והפיקוח שלי אמור לתפוס את אותם מוצרים שהם מזויפים או לא רשויים כאן.
אלי אלאלוף: בבקשה תתנתק מהמודל שבנית לעצמך לשתי דקות.
אייל שורצברג: הדבר הנוסף שנילי הוסיפה כאן עכשיו הוא הנושא שכאשר אנחנו מגיעים לפקח בתוך מפעל ואנחנו נמצא חלילה תמרוקים שאמורים להתבלבל לצורך העניין ואמורים להיות רק מיוצאים, לא תהיה לי אפילו את האופציה לדעת מה הם.
אייל שורצברג: אני צריך איזשהו משהו לא רק ברמה של הצהרות.
קריאה: תעצור את המשלוח.
מירב בן ארי: אם מישהו מוכר מוצר שלו בארץ שמיועד רק לחוץ לארץ, זאת בכלל עבירה אחרת.
אלי אלאלוף: הם מצהירים לך על כל מוצר שהם מייצאים לחוץ לארץ.
אלי אלאלוף: ברגע שאתה מוצא את המוצר הזה כאן, אתה פונה אליהם.
אייל שורצברג: זה מה שאני מבקש.
אייל שורצברג: אני רוצה רק לדעת את השמות שלהם.
אלי אלאלוף: שהם יצאו.
אייל שורצברג: שהם יצאו.
אייל שורצברג: הם אומרים לי שהם לא יכולים.
אייל שורצברג: פעם בשלושה חודשים הם לא יכולים?
אלי אלאלוף: אני רוצה להבין עכשיו מה הבעיה שלכם.
חביב פאר: זה עוד משרד עבודה.
אלי אלאלוף: הלוואי שיהיו לכם אלף מוצרים ליום לייצא.
נילי חיון דיקמן: אחת לשלושה חודשים.
אייל שורצברג: כן.
אייל שורצברג: אחת לשלושה חודשים.
אנואר חילף: משרד הכלכלה.
אנואר חילף: הערה לגבי התהליך.
אנואר חילף: כשהוספנו את ההתייעצות עם שר הכלכלה, אם אני זוכר נכון, הצעת להוריד את זה.
אנואר חילף: אני מציע כן לשקול להשאיר את זה כי מניסיוננו בתחום הייבוא – אני אמנם לא אחראי על תחום הייצוא אבל מרשה לעצמי לייצג אותם עכשיו – המשרדים בדרך כלל או משרד הבריאות, מה שחשוב לו, כמו שהוא הצהיר כאן כמה פעמים, בטיחות הציבור והמוצרים שמשווקים בארץ.
אנואר חילף: ההתייעצות עם שר הכלכלה יכולה לייצר איזשהו איזון כשבא השר ומסתכל על התהליך הבירוקרטי במדינות אחרות ונותן את האימפוט שלו דבר שלדעתנו עוזר.
אנואר חילף: אני מציע כן להשאיר את ההתייעצות עם שר הכלכלה.
אלי אלאלוף: זאת הכבדה בירוקרטית מיותרת.
מירב בן ארי: לא צריך להעמיס עליהם עוד.
אלי אלאלוף: בכל מקרה, תודה על ההערה.
מירב בן ארי: אז אמרת קו מוצרים אחת לרבעון?
אלי אלאלוף: בואו נקשיב לניסוח המוצע.
ענת מימון ענבר: סעיף (2), התנאי השני מעבר לתנאי ייצור נאותים, יהיה: בעל הרישיון מסר אחת לשלושה חודשים למנהל הצהרה ובה רשימת סוגי התמרוקים המיועדים לייצוא בלבד והתחייבות לנקוט בצעדים כדי להפריד.
ענת מימון ענבר: כלומר, לא צריך על כל מוצר מראש למסור את ההודעה אלא די בהודעה אחת לשלושה חודשים שכוללת את כל הסוגים ולא מוצרים ספציפיים שהוא מתכוון לייצר לצורך ייצוא.
שי סומך: לא, לא סוגים.
אייל שורצברג: אחת לשלושה חודשים זה יהיה עם השמות.
מירב בן ארי: יהיה לך את הכול.
אייל שורצברג: הוא אומר שהוא מוכר שמפו, הוא מוכר עשרים סוגים של שמפו.
אייל שורצברג: אני רוצה לדעת את הסוג של השמפו.
חביב פאר: מה זה ייתן לך.
אייל שורצברג: אני אבדוק את זה.
אלי אלאלוף: זה בסיס לבדיקה במידה ויש זליגה.
מיקי לוי: זה באמת בתחום הסבירות.
אלי אלאלוף: אל תיכנסו לצבע של הקפסולה.
אלי אלאלוף: אל תגזימו.
ענת מימון ענבר: רשימה של התמרוקים.
אלי אלאלוף: רשימה לפי קטיגוריות.
אלי אלאלוף: בלאו הכי אף אחד לא מוריד קשקשים ואני אומר לכם את זה באחריות.
חביב פאר: לא ראית את שלנו.
אלי אלאלוף: אל תיפגעו.
ענת מימון ענבר: אם כן, תיקנו את סעיף (2) ומחקנו את ההתייעצות עם שר הכלכלה.
שירה דימניק: לגבי ההתייעצות עם שר הכלכלה , אפשר להגיד על זה משפט?
שירה דימניק: אני מאגף התקציבים, משרד האוצר.
שירה דימניק: לגבי ההצעה של אנואר.
שירה דימניק: ההתייעצות עם שר הכלכלה במקור נועדה לנושא של הסכמי סחר בינלאומיים.
שירה דימניק: לכן הרצון הוא לא למחוק את ההתייעצות אתו ואולי כן להשאיר אותה.
אלי אלאלוף: אם אתם לא יודעים, יש איזו תקנה שמסתובבת וכבר כמה חודשים לא מצאנו אותה.
אלי אלאלוף: תעבירו לי אותה בעוד שעה.
אלי אלאלוף: אתם מסוגלים?
אלי אלאלוף: היא נחתמה על ידי השרים הרלוונטיים.
אלי אלאלוף: נפסיק לסבך את העניינים.
מיקי לוי: שר הכלכלה עובד קשה.
מירב בן ארי: הוא מציל את תושבי הצפון.
אלי אלאלוף: אנחנו לא מוסיפים סרבול למערכת.
אלי אלאלוף: מותר לפקידים להתקשר בלי אישור של השר.
ענת מימון ענבר: 55א9.
ענת מימון ענבר: אחריות עוסק בתמרוקים לגבי תמרוק מזיק
אחד מאלה: תמרוק שהזיק או שעלול להזיק לבריאות אדם, לרבות תמרוק שהתקבלו לגביו תוצאות של בדיקת מעבדה המעידות על אי עמידתו בדרישות לפי פקודה זו באופן שיש בו כדי להזיק או לעורר חשש לנזק כאמור.
אחד מאלה: תמרוק ששווק בישראל בלא שקוימה לגביו חובה שנקבעה בתקנות לפי סעיף 55ב, לעניין מסירת ה ודעה על שיווק או קבלת רישיון.
אחד מאלה: עוסק בתמרוקים שנודע לו כי תמרוק שייצר, ייבא, הוביל, אחסן או מכר או תמרוק שהוא נציג אחראי שלו, הוא תמרוק מזיק, יפעל לפי הוראות אלה: ינקוט בהקדם האפשרי אמצעים סבירים למניעת השימוש בתמרוק, לרבות אמצעי מבין אלה, לפי העניין, והכול לשם מניעת הסכנה לבריאות הציבור או החשש לסכנה לבריאות הציבור מהשימוש בתמרוק: עדכון של היצרן או היבואן.
אחד מאלה: בתיאום עם המנהל – החזרה יזומה של התמרוק מהשוק (Withdrawalׂ(.
אחד מאלה: בתיאום עם המנהל – מסירת הודעה לציבור על הסכנה הנשקפת מהתמרוק (Recall).
אחד מאלה: ידווח למנהל דיווח מפורט - על האמצעים שנקט לחפי פסקה (1), אם ביצע החזרה יזומה או מסר הודעה לציבור לפי פסקה 1(ב) או (ג).
אחד מאלה: בכל מקרה שלגביו קבע השר חובת דיווח לעניין זה.
אחד מאלה: נתן המנהל הוראה לעוסק בתמרוקים בעקבות הדיווח כאמור בפסקה (2), יפעל העוסק בתמרוקים בהתאם להוראותיו.
אחד מאלה: (ג) נתן המנהל הוראה לעוסק בתמרוקים לפי סעיף קטן (ב)(3) רשאי המנהל לפעול לביצוע ההוראה אם העוסק בתמרוקים סירב לבצע אותה או בנסיבות של דחיפות מיוחדת.
אחד מאלה: (ד) נודע למנהל כי תמרוק הוא תמרוק מזיק, רשאי הוא לפעול לפי הוראות סעיף קטן (ב)(1)(בׂ( אף בטרם נתן הוראה כאמור בסעיף קטן (ב)(3) או במקביל למתן הוראה כאמור, בנסיבות דחופות או בנסיבות שבהן קיים קושי לאתר את העוסק בתמרוקים שאחראי לפעול לפי הוראות סעיף קטן (ב)(1)(ב).
אחד מאלה: (ה) המנהל רשאי להורות על החזרה יזומה כאמור בסעיף קטן (ב)(1)(ב), אם התקיימו נסיבות כאמור בסעיף קטן (ב), אף אם לא הובא הדבר לידיעתו באמצעות עוסק בתמרוקים, לאחר שנתן לעוסק בתמרוקים שאחראי לפעול לפי הוראות סעיף קטן (ב)(1)(ב) הזדמנות לטעון את טענותיו, אלא אם כן ראה כי קיים צורך דחוף לשם שמירה על בריאות הציבור להורות על החזרה יזומה כאמור בלי לשמוע את טענותיו.
אחד מאלה: (ו) היצרן או היבואן יישא בהוצאות של פעולות שננקטו לפי סעיפים קטנים (ג) עד (ה), אלא אם כן קבע המנהל אחרת.
אחד מאלה: (ז) עוסק בתמרוקים יתעד אצלו, לרבות באמצעות שמירת עותק, תלונות בדבר נזק או חשש לנזק לבריאות אדם מתמרוק שייצר, ייבא או מכר, וישמור את התיעוד לתקופה של חמש שנים לפחות ממועד קבלת כל תלונה.
אחד מאלה: הסעיף הזה עוסק בתמרוקים מזיקים כאשר תמרוק מזיק הוא אחד משניים: או שהוא הזיק ועלול להזיק לבריאות הציבור או שהוא שווק בלי שקוימה אחת מהחובות שנקבעו בתקנות.
אחד מאלה: אנחנו נגיע לסעיף התקנות בהמשך.
אחד מאלה: במצב כזה יש כמה דברים שהוא צריך לנקוט בהם - אם זאת החזרה יזומה מהשוק או מסירת הודעה לציבור על הסכנה מהתמרוק.
אחד מאלה: בנוסף המנהל יכול לבצע כל אחת מהפעולות האלה אם העוסק לא עשה את זה וגם הוא יכול לתת לו הוראות נוספות לגבי אותו תמרוק מזיק.
אלי אלאלוף: מה כמות הנזקים והניזוקים ממוצר כזה שייקרא חומר מזיק?
אייל שורצברג: לא הבנתי את השאלה.
אלי אלאלוף: אתה שם משחה.
אלי אלאלוף: אם אחד מתלונן, זה כבר עושה את החומר כחומר שאסור להשתמש בו?
אייל שורצברג: קודם כל, יש רשימה של חומרים היום שהם אסורים לשימוש.
אייל שורצברג: זאת אומרת, לא משתמשים בהם מכיוון שאנחנו יודעים שיש להם שיש להם פוטנציאל נזק.
אייל שורצברג: תמרוק באופן מעשי וגם באופן עקרוני לא אמור להכיל חומרים שיזיקו.
אייל שורצברג: הבעיה שגוף האדם הוא טיפה יותר מורכב מהדבר הזה.
אייל שורצברג: אנחנו מפרידים את זה לשני חלקים: לתופעות שהן מידיו-סינקרטיות שאנחנו לא יכולים לחזות אותן, היצרן ייצר את זה אבל כשמרחו את החומר על הגוף של ילד או של מבוגר, פתאום הופיעה איזושהי פריחה נוראית ואי אפשר לדעת.
אייל שורצברג: ויש גם כמובן את אותם דברים שאנחנו פחות אוהבים לראות וגם הם קורים, שמכניסים בפנים או חומרים מזיקים אסורים או חומרים תרופתיים או באיכות ירודה.
אלי אלאלוף: זה שאסור להשתמש בחומרים מסוימים, אני מקווה שהם מספיק אחראיים לא לעשות זאת.
אלי אלאלוף: אתה אומר שבאו שלושה אנשים להתלונן כששמו את המשחה הזאת והם סובלים.
אלי אלאלוף: שלושה אנשים?
אלי אלאלוף: מאה אנשים?
אלי אלאלוף: מתי זה אומר שהמוצר מתחיל להיות מסובך?
אייל שורצברג: יצירה של קוזליטי, יצירה של נסיבתיות למשהו שקורה היא מאוד מאוד מורכבת.
אייל שורצברג: אני לא יכול לנקוב במספרים.
אייל שורצברג: אני יכול להגיד לך שבתחום שאנחנו מנהלים אותו היום בצורה הרבה יותר הדוקה שזה הנושא של מעקב אחר תופעות לוואי, זה דורש לפעמים הרבה מאוד זמן.
אייל שורצברג: הרבה פעמים קורה שאנחנו לא בטוחים וקורים לפעמים מקרים כאלה, יש לנו כמה דברים שאנחנו יכולים לעשות.
אייל שורצברג: אנחנו יכולים להשהות לפרק זמן מסוים, הרבה פעמים בהסכמה יחד עם המשווק את אותו תכשיר.
אייל שורצברג: לבוא ולהגיד על בסיס של שלושה או של חמישה אנשים, זה לא אחראי.
אייל שורצברג: אנחנו גם עוקבים לראות למשל אם יש תכשירים דומים בעולם או אם אותו יצרן משווק את אותה פורמולה בעולם, אם קרה משהו כזה.
אייל שורצברג: לפעמים גם יש אפילו מקרים שיצרן מתחרה מייצר איזשהו רעש במערכת כדי לבלום.
אייל שורצברג: יש לנו כל מיני דברים כאלה.
אייל שורצברג: כחלק מההסכמים שהיו לנו גם מול האוצר וכחלק מקידום הרפורמה הזאת, אנחנו מכניסים אנשים שזה תחום המומחיות שלהם.
אייל שורצברג: יש לנו קודם כל את מעריך הסיכונים שהחברה מגישה ואנחנו עובדים אתו במקביל אם קורה אירוע כזה ויש את האנשים המקצועיים שלנו שהתפקיד שלהם הוא לבדוק ולייצר את הסצנריו.
אייל שורצברג: אז מקבלים החלטה.
אייל שורצברג: זה לא משהו שאפשר להקל בו ראש וללכת כך בבת אחת ולהגיד שלושה, חמישה או עשרה.
אייל שורצברג: לפעמים גם עשרים, התכשיר שנמכר, שלושים-ארבעים מיליון יחידות, מה המשמעות של זה.
אייל שורצברג: המשמעות היא מתי זה הופיע, האם זה הופיע פתאום בבת אחת, החומרה.
אלי אלאלוף: בדרך כלל זורקים את זה על המילה אלרגיה.
אייל שורצברג: לא תמיד.
אייל שורצברג: הרבה פעמים תגובה שהיא לא צפויה היא על בסיס שהוא אלרגי אבל יכולים להיות גם דברים אחרים וצריך כל מקרה לגופו של עניין.
אייל שורצברג: זה ניהול סיכונים כמו בכל מיני תחומים אחרים.
רוית דימנז: יש לי בעיה.
רוית דימנז: בסעיף קטן (1), יש לי בעיה קשה עם הביטוי "או לעורר חשש לנזק כאמור".
רוית דימנז: אנחנו מדברים כאן על תוצאות של בדיקות מעבדה אבל באופן שהן יעוררו חשש.
רוית דימנז: החשש שלי הכן והאמיתי הוא שזה יביא לתביעות ייצוגיות.
רוית דימנז: לדעתי צריך למחוק את המלים האלה.
רוית דימנז: אם התוצאות ילמדו שזה באופן שיש בו כדי להזיק, זה דבר אחד.
מיקי לוי: אני הגשתי הסתייגות בעניין הזה.
מיקי לוי: בעניין הזה אני חושב שהמילה "חשש", ניתן להרחיב אותה כמעט עד אין סוף.
מיקי לוי: אי אפשר להגדיר חשש.
מיקי לוי: אני חושש מטייפון, אני חושש ממלחמה לא עלינו, אני חושש מכל דבר מן הסוג הזה.
מיקי לוי: כאשר המילה אינה מוגדרת, יש לי אתה בעיה קשה.
מיקי לוי: אם תגדירו בצורה אחרת כמו כמותית, נסיבתית, לא יודע מה אבל חשש לא יכול להיכנס לתוך חוק.
מירב בן ארי: אני רוצה להוסיף ולומר שזה מאוד מאוד פתוח.
מירב בן ארי: אנחנו מדברים כאן על משהו שיכול להביא מכת מוות למפעל.
מירב בן ארי: אלה מפעלים עם אנשים.
מירב בן ארי: אנחנו מדברים כאן גם על החזרה של המוצר.
מירב בן ארי: מה זה חשש?
מירב בן ארי: אם זה מזיק, זה מזיק.
אייל שורצברג: לפעמים זה מאוחר מדי.
אייל שורצברג: מכיוון שאתה כל כך בקיא ומגיע מהיסטוריה של ניהול סיכונים בעברך במשטרה, אתה יודע שלפעמים על בסיס חשש אתה פועל בעוצמה מאוד מאוד גדולה.
אייל שורצברג: יש איזושהי רמה מסוימת של שיקול דעת שאנחנו מפעילים.
אייל שורצברג: לא על כל פריחה.
אייל שורצברג: גם היום יש לנו מוצרים שיש לנו לגביהם חשש.
אייל שורצברג: אנחנו מקבלים דיווחים פעם בזמן מה, אנחנו בודקים את זה.
אייל שורצברג: יש דברים שקשה לכמת אותם ולהכניס אותם.
אייל שורצברג: אין המטרה כאן לבוא חלילה ולסגור מפעל אבל יש בהחלט איזושהי אמירה שאומרת שאם אנחנו נתחיל לסייג ולייצר רשימת מקרים, מה יקרה במקרה שאנחנו נפספס.
מיקי לוי: גם ניהול סיכונים, יש לי מודיעין, יש לי אירועים כאלה שהיו בעבר.
מיקי לוי: דווקא לקחת את התחום שאני מאוד בקיא בו.
מיקי לוי: אני רוצה משהו ממשי.
מיקי לוי: אתה תבוא ותגיד כמותית, אתה תבוא ותגיד סדרתית, אתה תבוא ותגיד שהוא עשה 15 פעמים או לא יודע כמה פעמים ברוך מן הסוג הזה.
מירב בן ארי: יש הבדל בין חשש לפיגוע לבין חשש לפריחה על היד.
מיקי לוי: חשש לפיגוע מסתמך על מודיעין.
שי סומך: אני חושב שהסעיף הזה הוא חשוב.
שי סומך: חשוב שיישאר הנוסח הזה.
שי סומך: אם יש חשש למשל של חמישים אחוזים שייגרם נזק חמור לציבור, אז יצרן או יבואן צריך להפיץ את המוצרים האלה?
שי סומך: זה סעיף יוניליוור כי ביוניליוור היה חשש.
שי סומך: אם יש דיווח משני אנשים שנגרם להם נזק חמור, זה לא בוודאות גורם לבעיה אבל יכול להיות שכן.
מיקי לוי: תכתוב על פי דיווח.
מירב בן ארי: תכתוב מאיפה החשש.
מיקי לוי: המילה חשש, אין לה בסיס.
מיקי לוי: אפילו משפטית אין לה בסיס.
שי סומך: אי אפשר להסתפק רק בוודאות.
שי סומך: נניח שיש דיווחים.
ענת מימון ענבר: מה עם חשש חמור?
שי סומך: לא יודע אם חמור.
שי סומך: חשש ממשי.
עדי שאולי: שאלת הבהרה.
עדי שאולי: בארבע השנים האחרונות או בעשרים השנים לפני כן, אייל, כמה מקרים בתמרוקים, בקרמים, קרו שהורדתם מהמדף או היה חשש או כל דבר כזה או אחר שהסעיף הזה כל כך מהותי?
מירב בן ארי: מתי היה ריקול למוצר קוסמטי.
עדי שאולי: לא ריקול.
עדי שאולי: לפני ריקול.
אייל שורצברג: ראשית, היו מקרים.
אייל שורצברג: אני שמח להגיד שלרוב זה לא היה בתעשייה הסולידית.
אייל שורצברג: אני לא יכול להתייחס ולהגיד עכשיו בכמויות.
אייל שורצברג: אם אתה רוצה, אני יכול ללמוד את זה.
אייל שורצברג: אני חושב שאם אנחנו קוראים את הסעיף הזה, אולי יש פה איזושהי בעיה של ניסוח, הסעיף הזה הוא מגדיר.
מיקי לוי: תנסח.
אייל שורצברג: בסעיף עצמו יש התייחסות לגבי תמרוק.
אייל שורצברג: אני רוצה לחדד מה שכתוב כי אולי אפשר לבנות על זה ואם משהו לא ברור, אפשר לחדד.
אייל שורצברג: לרבות הגוף שייקבעו לגביו תוצאות של בדיקות מעבדה המעידות על אי עמידתו בדרישות לפי פקודה זו.
אייל שורצברג: זאת עובדה.
מיקי לוי: אני מסתדר עם העובדה.
מיקי לוי: אני לא מסתדר עם המילה "חשש".
נילי חיון דיקמן: אני רוצה להדגיש שיחד עם ההקלה הגדולה שאנחנו מאפשרים לכל משווק ומשווק להכניס את המוצרים שלו לשוק ישירות, בלי שום פיקוח עליהם, לכן המצב יהיה מאוד שונה מהמצב הקיים היום שאנחנו יודעים מה נמצא בשוק.
נילי חיון דיקמן: מחר אנחנו לא יודעים מה נמצא בשוק והם נכנסים חופשי.
נילי חיון דיקמן: אנחנו מקבלים את ההודעה.
נילי חיון דיקמן: עכשיו אנחנו רוצים שיהיו לנו כלים טובים להסרת התמרוקים שמזיקים לבריאות.
נילי חיון דיקמן: אנחנו לא סבורים שכל תמרוק שיהיה משווק, ישר יהיה תמרוק מזיק.
נילי חיון דיקמן: אנחנו רק אומרים שאם יש רשימה של סיטואציות בהן אנחנו אומרים שהתמרוק הוא לא עומד בדרישות החוק, יש דרישת מעבדה שמוכיחה את זה, עכשיו אנחנו באים ומקלים עוד ואומרים שאנחנו נתייחס אליו כתמרוק מזיק רק אם יש חשש שהוא גם מזיק לבריאות הציבור.
נילי חיון דיקמן: לא עצם אי החוקיות שלו אלא איזשהו שלב נוסף.
נילי חיון דיקמן: לכן אני חושבת שזה מאוד סביר.
מיקי לוי: אפשר להוריד את המילה "חשש".
מיקי לוי: אני אתך, אני לא רוצה לפגוע בציבור, אבל המילה חשש היא מילה שניתן להרחיב אותה.
מיקי לוי: אני מחפש מילה יותר מדויקת.
נילי חיון דיקמן: אני אגיד עוד דבר.
נילי חיון דיקמן: בפקודת הרוקחים , אם אתה זוכר, בתיקון של 2016, אנחנו אמרנו שכל תכשיר שהוא משווק בניגוד לדרישות, קטיגורית חזקה עליו שהוא מזיק לבריאות הציבור.
נילי חיון דיקמן: עשינו חזקה הפוכה.
נילי חיון דיקמן: אמרנו כל תכשיר שלא עומד בדרישות.
מיקי לוי: במקום לומר "חשש" אפשר לכתוב לגרום.
שי סומך: ואם יש סיכון של חמישים אחוזים?
שי סומך: אולי חשש ממשי.
חביב פאר: אם הוא לא עומד בדרישות, הוא לא מיוצר ולא משווק.
אייל שורצברג: לא, זה לא נכון.
אייל שורצברג: יכול להיות שהוא ישווק.
אייל שורצברג: אם אתה פועל על פי החוק, הרי שאין שום סכנה לך.
עדי שאולי: המילה חשש נתונה לפרשנות.
אלי אלאלוף: כל מי שרוצה לדבר על המילה חשש, שלא ידבר.
אלי אלאלוף: אנחנו נמצא נוסח.
ראובן בילט: אני חושב שהמילה הזו היא חשובה ואני אגיד מדוע.
ראובן בילט: מה אומר הסעיף?
ראובן בילט: הוא אומר שתוצאות מעבדה מצאו שיש בו להזיק.
ראובן בילט: אבל אזכיר לכם את פרשת רמדיה.
ראובן בילט: תוצאות המעבדה היו בסדר אבל התברר – לא קשור למעבדה - שהיה חשש.
ראובן בילט: אז מה תגידו?
ראובן בילט: רק אם תוצאות המעבדה לא טובות?
ראובן בילט: נניח שנודע למשרד הבריאות שמוצר מסוים במקום מסוים בעולם גורם נזק אבל אין תוצאות מעבדה, אז אסור לו למנוע את זה.
ראובן בילט: אני חושב שדווקא המילה הזו שיש חשש לנזק, היא דווקא יותר חשובה מכל דבר אחר כי אחרת איך הוא יעצור את זה?
ראובן בילט: אין מעבדה והוא יודע שיש בעיה, נודע לו שיש בעיה, אסור לו לעשות כלום.
ראובן בילט: הוא צריך לחכות שיהיה נזק ורק אחרי כן להעמיד לדין.
ראובן בילט: כל זה נועד כדי למנוע את זה.
רוית דימנז: אני חושבת שכדאי לעצור אחרי "מזיק" מהסיבה הפשוטה שיש לנו כלים אחרים לעצור תמרוקים שלא עומדים בדרישות הפקודה וראינו את זה כבר בסעיף אחר.
ראובן בילט: איך יש לך?
ראובן בילט: אין לך.
רוית דימנז: בדיקות המעבדה - - -
ראובן בילט: אין מעבדה.
אלי אלאלוף: סליחה, תאפשר לה להתייחס.
רוית דימנז: בדיקות מעבדה זה לרבות בדיקות מעבדה.
רוית דימנז: זאת לא רק הדרך היחידה בה אנחנו יכולים לבדוק.
רוית דימנז: אני כן חושבת שכאן במקרה הספציפי הזה צריך ללכת על הוודאות.
רוית דימנז: יש לנו כלים אחרים לטפל בחשש כפי שמופיע כאן.
ראובן בילט: אין כלים.
רוית דימנז: אם יודעים שהוא מזיק, אין לי בעיה, טפלו בו.
ראובן בילט: לא יודעים.
ראובן בילט: יש חשש שהוא גורם נזק.
ראובן בילט: אין עדיין תוצאות מעבדה.
ראובן בילט: אז מה?
ראובן בילט: איזה מידע יש?
רוית דימנז: מידע כלשהו.
אלי אלאלוף: יש לי הצעה לסיכום.
אלי אלאלוף: אנחנו חוששים מהמילה חשש שהיא לא מספיק מדויקת.
אלי אלאלוף: אני מבקש מכם שתחזרו בישיבה הבאה עם הגדרה מדויקת יותר.
ענת מימון ענבר: 55א10.
ענת מימון ענבר: הודעה בדבר מסוכנות תמרוק בלי לגרוע מהוראות סעיף 55א9, רשאי המנהל – להורות לעוסק בתמרוקים לפרסם או להודיע לכל אדם הנוגע בדבר, כי תמרוק אינו עומד בדרישות החלות עליו לפי פרק זה, וכי התמרוק מסוכן לבריאותו של המשתמש בו, או שקיימת הסתברות ממשית למסוכנות כאמור.
ענת מימון ענבר: הפרסום או ההודעה יהיו באופן שיורה עליו המנהל.
ענת מימון ענבר: הוראה לפי פסקה זו לא תינתן אלא לאחר שניתנה לבעל הרישיון או לנציג האחראי, לפי העניין, הזדמנות לטעון את טענותיו.
ענת מימון ענבר: לפרסם או להודיע הודעה מטעמו כאמור בפסקה (1) - אם נוכח כי עוסק בתמרוקים סירב לפרסם או להודיע הודעה באופן שהורה עליו כאמור באותה פסקה או אם סבר כי קיים חשש ממשי לשלומו או לבריאותו של אדם, ובלבד שנתן לעוסק הזדמנות לטעון את טענותיו.
ענת מימון ענבר: גם בלי שנתן לעוסק בתמרוקים הזדמנות לטעון את טענותיו כאמור בפסקת משנה (א), אם סבר כי קיים חשש מיידי כאמור באותה פסקת משנה, ובלבד שנתן לו הזדמנות כאמור בהקדם האפשרי לאחר מכן.
ענת מימון ענבר: להורות לעוסק בתמרוקים להודיע או לפרסם הודעה על ממצאי בדיקות שערך בעל הרישיון בהתאם להוראות לפי פרק זה, אם נוכח כי נגרמה פגיעה בבריאותו של אדם, או שיש הסתברות ממשית שתיגרם שפגיעה כאמור, ובלבד שנתן לבעל הרישיון הזדמנות לטעון את טענותיו לפני מתן ההודעה או הפרסום כאמור.
ענת מימון ענבר: להודיע או לפרסם הודעה מטעמו כאמור בפסקה (3) בלי שנתן לבעל הרישיון הזדמנות לטעון את טענותיו בעניין, אם סבר כי קיים חשש מיידי לבריאותו של אדם, ובלבד שנתן לבעל הרישיון הזדמנות כאמור בהקדם האפשרי לאחר מכן.
ענת מימון ענבר: לחייב את בעל הרישיון או הנציג האחראי בהוצאות ההודעה או הפרסום לפי פסקאות (2) או (4), כולן או חלקן.
ענת מימון ענבר: אני רק אבהיר שאנחנו נשנה כאן בהתאמה שהאחריות היא על עוסק בתמרוקים.
ענת מימון ענבר: כלומר, גם הנציג האחראי נכנס כאן למעגל של האחריות לגבי תמרוק מסוכן.
ענת מימון ענבר: כאן למעשה זה סעיף שמאפשר למסור הודעה לגבי תמרוק כזה בין אם על ידי העוסק בתמרוקים ובין אם על ידי המנהל.
עדי שאולי: בנושא החשש מהסעיף הראשון, שיהיה מה שאמרת קודם לגבי סעיפים מהנושא שקיימת הסתברות ממשית למסוכנות בסעיף (א) ועד לקיים חשש ממשי לשלומו ולבריאותו של האדם.
עדי שאולי: כל הנושא של החשש צריך להיכנס כמו שאמר יושב ראש הוועדה שיביאו הצעה חדשה.
אייל שורצברג: לא אמרנו הצעה חדשה.
אייל שורצברג: אמרנו ניסוח חדש.
עדי שאולי: ניסוח.
ענת מימון ענבר: כאן מדובר על חשש ממשי וזה במצב שונה.
ענת מימון ענבר: זה במצב שהוא לא מוכן לפרסם בעצמו את ההודעה ואנחנו רוצים לאפשר למנהל להוציא את ההודעה הזאת.
ענת מימון ענבר: אנחנו אומרים שיש חשש ממשי, מותר לו להוציא הודעה תחת אותו אדם שמסרב לעשות זאת.
ענת מימון ענבר: זה מעט שונה.
נילי חיון דיקמן: ההנחיות נתונות לביקורת שיפוטית.
חביב פאר: הרבה פעמים ההחלטות שלכם מתבססות לפעמים על דעות אישיות.
נילי חיון דיקמן: על ראיות מינהליות.
חביב פאר: אני רוצה להאמין שלא כך הדבר.
ענת מימון ענבר: 55ב.
ענת מימון ענבר: מניעת סיכונים בריאותיים השר, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי להתקין תקנות בדבר מניעת סיכונים לבריאות - ממוצרים המכילים חומרים רעילים או העלולים להכיל חומרים רעילים.
ענת מימון ענבר: מתמרוקים, לשם הגנה על בריאות הציבור ושמירה על יעילות התמרוקים, בטיחותם ואיכותם.
ענת מימון ענבר: בתקנות כאמור בסעיף קטן (א) רשאי השר לקבוע הוראות לשם הגנה על בריאות המשתמש בהם מסכנות הנובעות מחומרים רעילים או מתמרוקים, ובין השאר הוראות בדבר - בדיקתם של מוצרים או תמרוקים.
ענת מימון ענבר: הוראות והגבלות בדבר שימוש בחומרים לרבות חומרי גלם וחומרים מסוכנים בתמרוק.
ענת מימון ענבר: תנאי אחסנה והובלה נאותים למוצרים או תמרוקים.
ענת מימון ענבר: סימון נאות של מוצר או תמרוק לרבות חובות סימון והוראות בדבר תאריך תפוגה ותקופת שימוש.
ענת מימון ענבר: תנאי ייצור נאותים למוצרים או תמרוקים.
ענת מימון ענבר: זה סעיף הסמכה כללי לקבוע תקנות.
ענת מימון ענבר: הוא מחליף סעיף שכבר קיים היום.
ענת מימון ענבר: (3) בסעיף 55ג, אחרי "מוצר" יבוא "או תמרוק"
55ג יבוא: "55ג1.
55ג יבוא: יבוא תמרוקים לא ייבא אדם תמרוק לישראל אלא אם כן יש לו תעודה תקפה המעידה על שיווק חופשי של התמרוק במדינה מוכרת (תעודת Free Sale), שניתנה בידי הרשות המוסמכת לכך באותה מדינה, שהמנהל הכיר בה.
55ג יבוא: לעניין זה, "מדינה מוכרת" – מדינה המנויה בתוספת רביעית ב'.
55ג יבוא: המנהל יפרסם באתר האינטרנט של משרד הבריאות רשימה של רשויות מוסמכות שהוא הכיר בהן לפי סעיף קטן (א).
55ג יבוא: (ב1) השר, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, יקבע הוראות ותנאים ליבוא מקביל של תמרוק ובכלל זה הוראות לפי סוגי התמרוקים.
55ג יבוא: אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מכל תנאי אחר ליבוא תמרוק לישראל לפי פקודה זו או לפי כל דין אחר".
55ג יבוא: אני אקריא את התוספת הרביעית ב', המדינות מהן אפשר לבצע את היבוא שזה בעמוד 21.
55ג יבוא: מדובר על מדינות החברות באיחוד האירופי – אוסטרליה, איסלנד, ארצות הברית, יפן, נורבגיה, ניו זילנד, קנדה ושוויץ.
55ג יבוא: זה סעיף שעוסק ביבוא.
55ג יבוא: למעשה הסעיף הזה אומר שאפשר לייבא מוצר אם יש לך הודעה על שיווק חופשי של המוצר באחת מהמדינות שקראתי עכשיו.
55ג יבוא: אם זאת מדינה לא מוכרת, אתם בעצם אוסרים לחלוטין את היבוא שלה.
נילי חיון דיקמן: אם המוצר לא משווק באחת מהמדינות המוכרות, הוא לא יוכל להיכנס לישראל אבל כמובן שהוא יכול להיות מיוצר בכל מקום בעולם.
נילי חיון דיקמן: המוצר יכול להיות מיוצר בכל מקום בעולם ובלבד שהוא ישווק באחת מהמדינות בתוספת.
אייל שורצברג: זה חלק מהאסטרטגיה של ניהול סיכונים.
אייל שורצברג: מה שטוב לקהל המקובל בעולם, יהיה טוב גם לציבור הישראלי.
נילי חיון דיקמן: התפיסה היא שבאותן מדינות הרגולציה בנושא תמרוקים היא שוות ערך לזאת שאנחנו עושים היום.
אלי אלאלוף: מה אנחנו צריכים את אישור השר לוועדה כדי לפסול מוצר שהוא מסוכן?
אלי אלאלוף: שהוא יקבל החלטה ושלום על ישראל.
אלי אלאלוף: למה זה צריך לבוא לכאן?
אלי אלאלוף: או בהמלצת המנהל שלו.
אלי אלאלוף: גם השר לא יודע.
אלי אלאלוף: אם הוא יעשה את זה, זה על פי המלצת המנהל שלו שאומר שהמוצר הזה פסול.
אלי אלאלוף: למה אנחנו מסרבלים הפצה של חומר מסוכן?
קריאה: למניעת סיכונים בריאותיים.
אלי אלאלוף: גם את השר וגם את הוועדה, זה רק מאריך את התקופה ועד שידונו המוצר ימשיך להסתובב בשווקים?
אלי אלאלוף: ברגע שחומר מסוכן, צריכה להיות החלטה מהירה מאוד.
אלי אלאלוף: לא פזיזה אלא מהירה מאוד.
ענת מימון ענבר: שלא יהיה באישור הוועדה.
אלי אלאלוף: ולמה השר?
שי סומך: אני אגיד לך למה צריך ועדה.
שי סומך: למשל בנוסח של התקנות, יש התייחסות למוצרי נאנו.
שי סומך: אלה מוצרים עם חלקיקים מאוד קטנים שיכולים להיכנס לגוף האדם.
שי סומך: הוראות כאלה למשל צריכות להיות בתקנות כדי שהפרה של ההוראות תוכל להיות עבירה פלילית ועיצום כספי.
שי סומך: לכן זה גם השר וגם אישור הוועדה.
אלי אלאלוף: למה זה צריך לעבור כך?
שי סומך: עבירה פלילית לא יכולה להיות לגבי נוהל.
אלי אלאלוף: חבר'ה, תקשיבו טוב.
אלי אלאלוף: תראו את הפרוצדורה הזאת של התהליך לפני פסילה.
אלי אלאלוף: מי שיביא לשר זה המנהל.
אלי אלאלוף: הוא מביא לשר המלצה.
אלי אלאלוף: השר צריך ללמוד את הנושא ולהעביר את זה לוועדה לקבלת אישור.
אלי אלאלוף: אני חושב שאם המנהל בא ונותן המלצה, שלום על ישראל.
אלי אלאלוף: לא צריך להיות סרבול.
אלי אלאלוף: יש משהו מזיק ומסוכן, מה יעשה השר?
אלי אלאלוף: השר יודע לעשות את בדיקת המעבדה?
אלי אלאלוף: הוועדה תוסיף משהו?
אלי אלאלוף: אנחנו נחשוד בשר שהוא נותן המלצה על מוצר שהוא טוב?
אלי אלאלוף: אל תסרבלו את העניינים.
שי סומך: בעצם יש כאן שני מסלולים.
שי סומך: יש את המסלול של תנאים ברישיון.
שי סומך: למשל מפעל שמייצר מוצרים מסוימים, אפשר גם בתנאים ברישיון לקבוע תנאים לגבי חומר כזה או אחר וזה תמיד יש.
שי סומך: אבל המסלול הזה של התקנות מאפשר להפוך את הנורמה לנורמה פלילית ולנורמה שיש עליה עיצומים כספיים.
שי סומך: למשל, הנאנו הוא תחום מאוד רחב, עדיין אני חושב שאין כאן ייצור של נאנו אבל זה תחום שהולך ומתפתח ויש בו סיכונים מיוחדים, ולכן אם יש הפרה של הוראות בעניין הנאנו, שזה כבר יותר מזכיר תרופה אפילו, תהיה כאן עבירה פלילית ויהיה כאן עיצום כספי.
אלי אלאלוף: אתה עונה לסרבול המשפטי שהקמתם מסביב לכל מילה.
אלי אלאלוף: אני חושב שיש כאן בעיה מאוד פשוטה.
אלי אלאלוף: המוצר הוא פסול, מי מביא את ההודעה על מוצר פסול?
אלי אלאלוף: או שתשימו את המעורבות של השר אחרי הסעיף הזה.
אלי אלאלוף: מי שמביא את ההודעה על מוצר פסול זה המנהל ושלום על ישראל.
אלי אלאלוף: לא צריכה להיות הפרוצדורה הזאת המיותרת.
שי סומך: לגבי קביעת הנורמות.
שי סומך: אם יש מוצר פסול, בוודאי שהמנהל.
שי סומך: קביעת הנורמה.
שי סומך: יש כאן שני מסלולים של קביעת נורמה.
שי סומך: מסלול אחד שהוא בתקנות.
אלי אלאלוף: אתה מכיר שר שהוא פנוי ללמוד על התמרוקים?
שי סומך: אבל אם רוצים שזה יהיה פלילי ורוצים שיהיה עיצום כספי, מבחינה משפטית אי אפשר בנוהל להפוך נוהל למשהו פלילי או לעיצום כספי.
שי סומך: אני מאמין שרוב רובם של הדברים יהיו בנהלים אבל לגבי דברים מסוימים.
אלי אלאלוף: מי אמר שכל פסילה של מוצר זה פלילי?
שי סומך: ממש לא.
שי סומך: יש כאן דוגמה אחת של מוצרי הנאנו, לפי מה שאני יודע.
שי סומך: לכן צריך את הסמכות.
קריאה: אבל אסור.
קריאה: אז אם אסור, אז אסור.