GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: נושאים כאלה נושא שלך האישי, ולצערי, ושל אלפים כמוך שסובלים מהתנאים הקשים האלה, התמודדות עם מחלת הילד או מחלה אישית, זה דבר שידוע ומתמודדים גם בדוח העוני וזה עבור אוכלוסיות מיוחדות.
אלי אלאלוף: לצערי, בינתיים התקנון אומר, שמי שרוצה להוסיף את השרות הזה, הוא צריך להיות בסל הבריאות, לא יודע מי החכמולוג שעשה את ההחלטה המטומטמת הזאת, אני חייב להגיד את זה במלים לא נעימות, אין שום קשר בין סל הבריאות וסל התרופות, לבין השירותים להסיע אנשים חולים, זה ממש חכמי חלם, תרגיל של ביורוקרטיים, לא סימפטיים ולא אנושיים, יותר מזה אני לא יכול להגיד, חוץ מאשר לקלל, וזה אני לא מוכן.
אלי אלאלוף: הסיפור הזה של ההסעות בעיקר בפריפריה, חייב למצוא פתרון מידי לכל האוכלוסיות שהמדינה קבעה שהן חלשות אלה בהשלמת הכנסה, אלה הקשישים.
אלי אלאלוף: חברים, הנושא הזה של הסעות לחולים שזקוקים לשירותים בצפון רק ברמב"ם, או בדרום רק בסורוקה, המדינה חייבת למצוא פתרון.
אלי אלאלוף: לכן אני מודה לשר, ומצטער שהוא לא פה היום, אבל הוא הבטיח שזה נושא כל כך חשוב לו שהוא רוצה להתמודד אישית.
אלי אלאלוף: לכן אני מבקש לדחות את הדיון כדי שזה יהיה בהשתתפותו.
<קריאה: אנשים נוסעים מהצפון עד לירושלים.
רויטל סויד: צר לי - - -
<כוכי חזן: אני מנהלת שרותי הרווחה.
<כוכי חזן: אני, אין קשה מזה שמישהו בא ואומר, אין לי איך להסיע את הילד לטיפולים.
אלי אלאלוף: אני מצטער לומר לך, את יודעת מה הערכה שלי במקרה אליך, אנחנו מכירים לא מהיום.
אלי אלאלוף: אל תטרטרו אנשים כאלה, אל תחשבו שאנחנו לא מבינים.
רויטל סויד: צר לי מאוד שדיון שיזמתי ביחד עם חבר הכנסת חיליק בר בנושא של החזר הוצאות לחולי אונקולוגיה ודיאליזה לא הגיע לדיון הזה.
רויטל סויד: הצעת החוק שהגשנו גם חבר הכנסת בר וגם אני, היא הצעת חוק שמדברת על כך שיהיה החזר מלא להוצאות בתחבורה, לא רק בתחבורה ציבורית אלא גם באופן פרטי במוניות, לפי הצורך כמובן.
רויטל סויד: אין, מיכל, כמו הסיפור שלך כדי לתאר באמת את העובדה שאת לא יכולה לנסוע בתחבורה ציבורית, במוניות, לא רק בגלל שזה שני אוטובוסים ורכבת, או שלושה אוטובוסים, אלא מכיוון שהרופא אוסר עליך לנסוע עם הילד במצבו בתחבורה ציבורית.
רויטל סויד: אנחנו יודעים מה המשמעות למשפחה שברגעים האלה ממילא אחד ההורים צריך להפסיק לעבוד, או שאם מדובר באנשים אחרים, או ילדים להורים אחרים, מישהו חייב להפסיק את העבודה, מישהו חייב להפסיד ימי עבודה.
רויטל סויד: גם ככה המשפחה נקלעת לשבר כלכלי מאוד קשה, עם הוצאות מרובות, במיוחד גם חולי דיאליזה, שלוש פעמים בשבוע לפעמים צריכים לנסוע.
רויטל סויד: חולה דיאליזה לא יכול לעלות לאוטובוס אחר כך ולנסוע, גם חולי אונקולוגיה במצבים של טיפולים כימותרפיים, לא יכולים לעלות לתחבורה ציבורית גם אם הנסיעה היא רבע שעה ממקום המגורים שלהם, ולו רק בגלל מצבם הרפואי.
רויטל סויד: הגשנו את הצעת החוק הזו, הגענו אליה עד למליאה.
רויטל סויד: שר הבריאות עלה על הדוכן.
רויטל סויד: פנה אליי במלים האלה ואמר, גברת סויד, אני מבקש ממך, אני אפילו מתחנן בפניך, אל תעלי את ההצעה, בואי נקיים דיון.
רויטל סויד: השר רואה את החשיבות, מבין את החשיבות, ורוצה למצוא גם אם זה פתרון חלקי.
רויטל סויד: לכן המתנו לדיון הזה.
רויטל סויד: לכן אנחנו מודים לך מאוד יושב ראש הוועדה על כינוס הדיון.
רויטל סויד: חשוב מאוד שהשר יהיה.
רויטל סויד: תודה לכל מי שהגיע.
רויטל סויד: אני מבקשת שתגיעו גם בדיון הבא.
רויטל סויד: אני סומכת על יושב ראש הוועדה, שמענו את הדברים שלו.
רויטל סויד: הנושא קרוב לליבו, שיכנס את הוועדה כמה שיותר מהר.
רויטל סויד: חייבים למצוא פתרון ולו חלקי לאנשים שנמצאים ברגעים הכי קשים של החיים שלהם, ונאלצים לא רק להוצאה כספית, אלא גם לסבל הנפשי שכרוך בכך.
רויטל סויד: אני מאמינה שאנחנו נמצא לזה פתרון.
רויטל סויד: לא סתם הגשתי את הצעת החוק, ולא סתם כינסנו את הדיון היום.
אלי אלאלוף: תודה רבה, חברת הכנסת רויטל סויד.
אלי אלאלוף: היום ה-28 בנובמבר 2016, כ"ז בחשוון התשע"ז, השעה 9:05.
אלי אלאלוף: אנחנו דנים היום בפרק ב' כולו (חיסכון וסיוע לעצמאים), מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות 2017 ו-2018), התשע"ז-2016.
אלי אלאלוף: הצעת חוק נוספת היא הצעת חוק פנסיה חובה לעצמאים, התשע"ז-2016 של חבר הכנסת אלי כהן.
אלי אלאלוף: יש עוד הצעות נוספות, אבל לא מצאנו לנכון בשלב זה להביא אותן ואני מקווה שנוכל להתקדם בלי לקחת בחשבון את ההצעות הנוספות כאשר רוב התשובות יימצאו בהצעת החוק שגובשה כאן על ידי הממשלה.
אלי אלאלוף: אני רוצה לציין שאנחנו לא דנים בעוד חוק רגיל.
אלי אלאלוף: יש כאן ממש גישה מהפכנית של דאגה לעצמאים, בעיקר לצעירים, למתחילים ולקטנים בשלב זה.
אלי אלאלוף: אנחנו נאחל לכל העצמאים להיות גדולים בעסקים שלהם וגם בתחומים אחרים, אבל אנחנו יודעים את הדילמה שקיימת היום בנושא של חיסכון פנסיוני.
אלי אלאלוף: אנשים צעירים בדרך כלל לא מוכנים לחשוב לטווח ארוך ואומרים שמה שיש היום זה הכי טוב ולא יודעים מה יקרה בעתיד.
אלי אלאלוף: אני חושב לכן שכדאי שכל מי שלוקח את רשות הדיבור, ידע שההחלטה היא לטובת העצמאים עצמם, לטובת זה שהאנשים ייהנו מפנסיה בעתיד.
אלי אלאלוף: אני רוצה לציין את הנוכחות המשמעותית של חברי הכנסת – טלי פלוסקוב, עפר שלח, אלי כהן, מיכאל מלכיאלי שכבר שבוע שלישי כאן ורועי פולקמן.
אלי אלאלוף: אני מציין את אנשי האוצר שנמצאים כאן בהרכב המושלם ביותר שיכול להיות בנושא הזה כולל הראל מאגף שוק ההון.
אלי אלאלוף: אני מברך את נשיא לה"ב על המאמץ האישי ולא רק הארגוני בקידום החוק הזה.
אלי אלאלוף: ברשותכם, נתחיל בהצגת מצגת על ידי אנשי האוצר, אגף התקציבים, ואחר כך כהן ימשיך בהצגת החוק שלו.
אלי אלאלוף: הדיון יהיה פתוח בשלב זה.
אלי אלאלוף: אנחנו ניכנס לקריאה בשעה השנייה.
אלי אלאלוף: היום קבענו לעצמנו דיון של שלוש שעות ואני חושב שלא נגיע להצבעות.
<שירה גרינברג: תודה רבה יושב ראש הוועדה.
<שירה גרינברג: קודם כל אני רוצה להגיד תודה לאנשי הצוות המקצועי שהיו בראשותי ובראשות מנכ"ל משרד האוצר.
<שירה גרינברג: הצוות הזה עבד במשך קרוב לשנה על הנושא הזה על מנת להביא פתרון שהוא פתרון רחב שעונה על שלוש מטרות: האחת, הנושא של חסכון פנסיוני, השנייה, הנושא של סיוע בדמי אבטלה, השלישית, הפיכת מס ביטוח לאומי להיות מס פרוגרסיבי.
<שירה גרינברג: אני מודה לכל חברי הצוות והם משרד האוצר על אגפיו השונים - אגף הכלכלן הראשי, אגף שוק ההון, רשות המסים, אגף התקציבים, משרד המשפטים, הרשות לאכיפה וגבייה שעזרה וביטוח לאומי שתרם לנו רבות בייעוץ רב סביב הצוות הזה עת נערכו הרבה מאוד פגישות.
<שירה גרינברג: תודה רבה.
<שירה גרינברג: אני רוצה להודות גם לחברי הכנסת אלי כהן ורועי פולקמן שבעצם הגו במקור את הצעת החוק וכמובן לשר האוצר שהכניס את הנושא להסכם הקואליציוני שלו ולמפלגת כולנו שהכניסה את הנושא להסכם הקואליציוני שלה, מה שאפשר לנו – אני חושבת לאחר יותר מעשור בו מנסים להגיע לפתרונות בנושא – להציע מודל שלדעת הצוות המקצועי נותן מענה מקיף לנושא.
<שירה גרינברג: לאחר התודות, בואו נצלול למאפיינים והמודל המוצע.
<שירה גרינברג: כפי שאמרתי, אנחנו מדברים על הנושא של חסכון וסיוע לעצמאים.
<שירה גרינברג: בישראל יש כ-400 אלף עצמאים שמהווים כ-12.5 אחוזים מסך המועסקים במשק.
<שירה גרינברג: בתחילת המאפיינים של האוכלוסייה אפשר לראות שמדובר ב-67 אחוזים גברים וכשליש נשים.
<שירה גרינברג: התפלגות לפי גיל, אנחנו יכולים לראות ש-52 אחוזים מהאוכלוסייה הם מעל גיל 45 וכאשר אנחנו מסתכלים גם היכן הם נמצאים – פריפריה, מרכז – אנחנו רואים שיש שיעור די גבוה במרכז, של 28 אחוזים כמעט, בתל אביב עוד 22 אחוזים, והפריפריה הרחוקה, צפון ודרום, אנחנו מדברים על 26 אחוזים, ירושלים עם שמונה אחוזים, יהודה ושומרון 3.4 אחוזים וחיפה עם 11 אחוזים.
<שירה גרינברג: כשאנחנו מסתכלים על הכנסה לפי עשירונים, כאשר אנחנו דיברנו במסגרת הצוות שלנו עם גורמים שונים התרשמנו והתחושה הייתה שהרבה אנשים תופסים את העצמאים כאוכלוסייה חזקה.
<שירה גרינברג: כלומר, מה שיש בראש לאנשים אלה בדרך כלל רואי חשבון, עורכי דין, דברים מן הסוג הזה.
<שירה גרינברג: אבל כשמסתכלים על הפילוח של ההכנסה לפי עשירונים – ובצוות עשינו עבודה מאומצת וארוכה – מהלמ"ס, ניתן לראות כאן שאנחנו רואים שבעשירונים של העצמאי לעומת השכיר, הם נמצאים בהכנסה נמוכה יותר אל מול אותו שכיר בעשירונים הנמוכים והדבר הזה מעיד על כך שאנחנו מדברים על אוכלוסייה שהיא איננה אוכלוסייה שמבחינת למשל החיסכון הפנסיוני שלה יש שסברו אולי בעבר שהיא אוכלוסייה חזקה שיכולה אולי להחזיק עוד דירה ומזה לקבל רנטה ובעצם לחיות בתקופת הפנסיה שלה.
<שירה גרינברג: כמובן שעצמאי שמרוויח 8,000 שקלים, 10,000 שקלים בחודש, 7,000 שקלים ו-6,000 שקלים, הוא כנראה לא עצמאי שיש לו אפיקים נוספים כך שהוא מקבל איזשהו חסכון נוסף ממנו הוא יכול להתקיים מעבר לקצבאות הזקנה שהמדינה כמובן נותנת בתקופות הפנסיה.
<שירה גרינברג: לכן הדבר הזה גרם לנו לחשוב על כך שיהיה נכון יותר להביא פתרון מקיף לאוכלוסייה הזו ולא אך ורק בתחום אחד.
<שירה גרינברג: כאשר הגענו לנושא של סיוע במצבי אבטלה הסתכלנו על מס ביטוח לאומי, מה העצמאים משלמים אל מול השכירים ולמה הם זכאים ביחס לשכירים.
<שירה גרינברג: ראינו שמס ביטוח לאומי הוא לא פרוגרסיבי כפי שהוא מתקיים לגבי אוכלוסיית השכירים.
<שירה גרינברג: כפי שניתן לראות מהגרף שמוצג בפניכם, עצמאים בעלי רמות הכנסה נמוכות משלמים יותר משכירים בעלי רמות הכנסה זהות ובסוף מקבלים פחות כי לדמי אבטלה הם לא זכאים ויש עוד הבדלים קטנים.
<רועי כהן: דמי מחלה, דמי פגיעה, הרבה דברים.
<שירה גרינברג: יש עוד נושאים.
עפר שלח: השכר של השכיר שאתם מראים כאן זה שכר ברוטו או עלות מעביד?
עפר שלח: זה לא כולל הפרשות.
<שירה גרינברג: לא.
<שירה גרינברג: זה שכר ברוטו.
עפר שלח: כל ההפרשות למעלה, אתם לא מחשיבים אותם כאן לטובת השכיר.
<שירה גרינברג: רק רגע.
<שירה גרינברג: לגבי מה המעסיק מפריש.
<שירה גרינברג: עצמאי נחשב המעסיק של עצמו והמדינה לא נכנסת בנעלי המעסיק.
<שירה גרינברג: השכר הזה הוא שכר שכולל הכול.
<שירה גרינברג: הוא שכר ברוטו.
<שירה גרינברג: הוא כולל גם את מה שהמעסיק מפריש אבל גם את מה שהעובד משלם.
<שירה גרינברג: המדינה לא רואה את עצמה נכנסת לנעלי המעסיק עבור אוכלוסיית העצמאים.
עפר שלח: בסדר גמור, רק אני אומר שההפרש הוא יותר גדול ממה שנראה כאן.
רועי פולקמן: זה לא מדויק כי להרבה עצמאים יש הפרשות נוספות שלא מחושבות אחד לאחד.
רועי פולקמן: הפרשות לביטוח מנהלים ועוד כל מיני מודלים שהוא כמעסיק מפריש לעצמו.
רועי פולקמן: אלה לא בדיוק תפוחים ותפוזים.
רועי פולקמן: זאת ההשוואה הרלוונטית בהקשר הזה.
<שירה גרינברג: אני רוצה להשלים את זה כי זאת נקודה מאוד חשובה.
<שירה גרינברג: הפרוגרסיביות של מס ביטוח לאומי, אחד הדברים שכאשר אנחנו ניגשנו בצוות - - -
אלי אלאלוף: יש תיקון מהותי לייעוץ המשפטי.
<קריאה: אין מס ביטוח לאומי.
<קריאה: זה דמי ביטוח לאומי.
<שירה גרינברג: נכון, סליחה.
<שירה גרינברג: הפרוגרסיביות של דמי הביטוח הלאומי הם לא פרוגרסיביים כפי שזה מתנהג כלפי אוכלוסיית השכירים ומכיוון שאנחנו סבורים שכשאנחנו באים לגעת בנושאים של ביטחון סוציאלי, הן בתקופת עבודתו והן לאחר שהוא פורש ואינו מסוגל כבר להיות חלק משוק העבודה, אנחנו רוצים לראות את דמי הביטוח הלאומי מתנהגים באופן פרוגרסיבי בדומה לאוכלוסיית השכירים.
<שירה גרינברג: אין סיבה מקצועית לדעתנו שהפרוגרסיביות של אוכלוסיית השכירים תהיה רבה יותר מהפרוגרסיביות בקרב אוכלוסיית העצמאים ולכן נדרשנו גם לנושא הזה במסגרת הצוות.
<שירה גרינברג: כאשר הסתכלנו על סגירת העסקים וההתפלגות של סגירת העסקים בקרב העצמאים - כאן היה סיוע גם של הביטוח הלאומי שהעביר לנו נתונים וגם נתונים מהלמ"ס וכמובן גם משרד הכלכלה סייע לנו – ניתן היה לראות שחמישים אחוזים מהעסקים נסגרים בפעם השנייה בעשור.
<שירה גרינברג: כלומר, כאשר אנחנו רצינו לתת מענה לנושא של סיוע במצבי אבטלה, אנחנו ראינו שאנחנו חייבים לתת מענה שהוא מענה סביר לפעמיים של סגירת העסק מכיוון שחמישים אחוזים מהעסקים נסגרים בפעם השנייה בעשור ולכן אמרנו שאם ניתן מענה של לפחות פעמיים, אנחנו נהיה במצב שלמרבית העסקים ולמרבית העצמאים אנחנו בעצם ניתן מענה כי לאחר מכן אתם יכולים לראות את הירידה הדרמטית של הסגירה השלישית ויותר, רק אחוז וחצי.
<שירה גרינברג: כלומר, מרבית העסקים, צריך לתת להם מענה לפעמיים ואתם תראו במודל שאנחנו נציע, הצענו מודל שמדבר על יותר מכך אבל נתנו מענה הרבה יותר קל, פשוט ונגיש לפעמיים הראשונות ולאחר מכן נתנו גם מענה כמובן למי שיהיה מובטל גם בפעם השלישית ואילך.
<שירה גרינברג: אנחנו נתייחס לכך בהמשך אבל הנתון הזה הוא נתון מאוד חשוב כדי שתכירו מדוע יצרנו גם את ההפרדה הזאת בין המודלים שאנחנו נציג.
<שירה גרינברג: מבחינת הנושא הפנסיוני.
<שירה גרינברג: ניתן לראות את השכיחות כאן בגרף של השכירים ללא הסדר פנסיוני והעצמאים ללא הסדר פנסיוני.
<שירה גרינברג: אנחנו בכוונה רצינו להציג בפניכם את רמות השכר שלף עד עשרים אלף שקלים כי כפי שאמרתי לכם קודם, אנשים שמרוויחים יותר מזה, יכולה להיות להם גם אולי הכנסה אחרת שמבטיחה להם איזשהו חסכון נוסף כדי לחיות אתו לאחר הפנסיה.
<שירה גרינברג: אפשר לראות כאן ששיעור מאוד גבוה של אוכלוסיית העצמאים מגיעים היום למצב שלמשל מי שמרוויח בין 6,000 ל-7,500 שקלים, 45 אחוזים מהעצמאים הם ללא הסדר פנסיוני.
<שירה גרינברג: כלומר, אלה עצמאים שמגיעים לאחר מכן, לאחר גיל הפרישה שלהם, והם בעצם נמצאים אך ורק עם סיוע של קצבאות הזקנה.
עודד פורר: השכר שמוצג כאן הוא ברוטו?
<שירה גרינברג: כן.
אלי אלאלוף: אני רוצה לציין שני חברי כנסת שהצטרפו אלינו, עבדאללה אבו מערוף ועודד פורר.
<שירה גרינברג: מה שאתם רואים כאן, על אף שקיימות הטבות מס היום של 16 אחוזים שעצמאי שמפקיד לפנסיה, יש לו הטבות מס בהיקף הזה, העצמאים בשכר הזה לא הפקידו לפנסיה בשיעורים שאתם רואים.
<שירה גרינברג: אלה שיעורים מאוד מאוד גבוהים.
<שירה גרינברג: זאת אוכלוסייה גדולה מאוד שמגיעה לכך שבתקופה שהם כבר פורשים משוק העבודה, אין להם הכנסה נוספת וזה דבר שהוא נתון מאוד חשוב שעמד לנגד עיני הצוות המקצועי.
<שירה גרינברג: כפי שהצגנו לכם את נתוני הרקע שהובילו אותנו למודל שאנחנו נציע.
<שירה גרינברג: אנחנו מדברים על כך שאנחנו משנים את דמי הביטוח הלאומי כך שאנחנו הופכים אותם לפרוגרסיביים בדומה לאוכלוסיית השכירים.
<שירה גרינברג: אנחנו מדברים על כך שתהיה הפחתה של דמי הביטוח הלאומי עבור תשעים אחוזים מאוכלוסיית העצמאים.
<שירה גרינברג: אנחנו משנים את דמי הביטוח הלאומי כך שאם עד היום שכר של עצמאי של עד שישים אחוזים שכר ממוצע, הפריש שיעורים של 6.72 אחוזים, יפריש לאחר הרפורמה במידה ותאשרו אותה 2.87 אחוזים.
<שירה גרינברג: שכר שלש מעל שישים אחוזים שכר ממוצע שהפריש 11.23 אחוזים, יפריש 12.83 אחוזים.
<שירה גרינברג: המשמעות של השינוי הזה, כל שכר הוא ממוצע משוקלל שלש עד שישים אחוזים שכר ממוצע ומעל שישים אחוזים שכר ממוצע.
<שירה גרינברג: המשמעות של זה, כפי שאמרתי, תשעים אחוזים מאוכלוסיית העצמאים, מלבד העשירון העליון של אוכלוסיית העצמאים, הולכים להפחית את דמי הביטוח הלאומי שלהם.
<שירה גרינברג: זאת תוצאה של פרוגרסיביות.
<שירה גרינברג: פרוגרסיביות דומה לפרוגרסיביות הקיימת עבור אוכלוסיית השכירים.
<ירון גינדי: תשעים אחוזים מרוויחים עד שישים אחוזים מהשכר הממוצע?
<שירה גרינברג: זה ממוצע משוקלל.
אלי אלאלוף: אם אתם רוצים הערות ביניים, אין לי בעיה אבל בתנאי שתגידו את שמכם והתפקיד כי אחרת לא יהיה לנו פרוטוקול.
<שירה גרינברג: אחד הוא הנושא שלל הפרוגרסיביות.
<שירה גרינברג: כמו שאמרנו, לתשעים אחוזים מהאוכלוסייה הביטוח הלאומי יפחת.
<שירה גרינברג: לאור הנתונים על הפנסיה, ואנחנו באמת רוצים לוודא שאותה אוכלוסייה תהיה לה גם הכנסה נוספת בתקופת הפנסיה שלה, אך מכיוון שאוכלוסיית העצמאים מאופיינת בכך שהיא אוכלוסייה שמקבלת החלטות באופן עצמאי, היא בחרה להיות עצמאית, חלקה, ממקום שהיא גם רוצה להחליט את ההחלטות בחופשיות רבה יותר מאוכלוסיית השכירים, החלטנו לחייב אותם לחיסכון פנסיוני שהיה סביר ומספק כמינימום מבחינת המדינה ולהשאיר את הטבות המס ולהגדיל אותן ל-16.5 אחוזים על מנת לתמרץ את האוכלוסייה להפקיד עוד יותר.
<שירה גרינברג: אך מבחינת חיוב, אנחנו מחייבים אותם, למי שיש לו עד חצי שכר ממוצע – 4.45 אחוזים, מעל חצי שכר ממוצע, עד שכר ממוצע – 12.55 אחוזים, ושוב, זה ממוצע משוקלל, כך שעצמאי עם שכר ממוצע יפריש 8.5 אחוזים.
<קריאה: ומעל השכר הממוצע?
<שירה גרינברג: כמו השכירים.
<שירה גרינברג: גם לגבי השכירים זה עד שכר ממוצע ומעל זה אין.
<שירה גרינברג: רצינו כמובן לייצר מודל שמדבר עם המודלים הקיימים.
<שירה גרינברג: כאן אני רוצה לומר שבעצם לקחנו את החיסכון שנוצר מהביטוח הלאומי שהוא מגדיל את ההכנסה הפנויה של אותו עצמאי.
<שירה גרינברג: אמרנו שאנחנו רוצים לראות את אותו עצמאי מגיע לגיל פרישה כשיש לו חסכן נוסף, חסכון פנסיוני.
<שירה גרינברג: את הכסף הזה הוא יפקיד.
<שירה גרינברג: המדינה חסכה לו את המסים ואמרה לו תפקיד את זה בקרן הפנסיה שלך.
<שירה גרינברג: מלבד זה רצינו להקל עוד על ההכנסה הפנויה שלו ורצינו להמיר חסכון טווח זמן בינוני לחסכון ארוך טווח.
<שירה גרינברג: לכן הלכנו לקרן ההשתלמות שהיום החובה עבור עצמאי היא שעל מנת לקבל את הטבת המס הוא צריך להפקיד 2.5 אחוזים בלי לקבל הטבת מס ועוד 4.5 אחוזים עליהם הוא בעצם מקבל את הטבת המס.
<שירה גרינברג: כלומר, 2.5 אחוזים עצמאי מפקיד לחסכון טווח בינוני אך לא מקבל בגינם הטבת מס.
<שירה גרינברג: את אותם 2.5 אחוזים, רצינו להקל על אותו עצמאי, להגדיל את הכנסתו הפנויה ולהמיר את זה בחסכון ארוך טווח ועל כן כחלק מהמלצות הצוות אפשרנו לעצמאים להפקיד 4.5 אחוזים ולקבל על זה את הטבות המס ואת אותם 2.5 אחוזים להפקיד לקרן הפנסיה כדי לא לפגוע.
<שירה גרינברג: אחר כך נחדד לגבי ה-3.5 אחוזים.
אלי כהן: מה עלות החוק למדינה?
<שירה גרינברג: אני כבר מגיעה לזה.
<שירה גרינברג: כמה מאות מיליונים.
<שירה גרינברג: זו נקודה מאוד חשובה ומאוד טובה.
<שירה גרינברג: בכוונה רציתי להתחיל מהמודל המקצועי.
<שירה גרינברג: זה לא רק עניין של כסף.
<שירה גרינברג: יש כאן מודל מקצועי שאנחנו עושים אבל השאלה של חבר הכנסת אלי כהן היא נכונה מאוד כי יש כאן השקעה מאוד מאוד משמעותית שהמדינה משקיעה.
<רועי כהן: מתן אפשרות לגבי שלוש פעמים, זה אמור להיקבע בתקנות וזה לא מופיע כרגע, אז למה לרשום את זה כמשהו שקיים?
רועי פולקמן: כי זה חלק מהמודל.
<שירה גרינברג: אני מגיעה לנקודה השלישית כי כפי שהצגתי בהתחלה זה מודל שמורכב משלושה חלקים.
<שירה גרינברג: החלק השלישי הוא לאחר שהפחתנו את דמי הביטוח הלאומי, העצמאי יפקיד לקרן הפנסיה, קרן הפנסיה תיתן אפשרות במצבי אבטלה לאותו עצמאי – מה שהיום לא קיים כאשר היום עצמאי לא יכול למשוך מקרן הפנסיה אם יש לו קרן פנסיה וכפי שראינו לרבים מהם אין היום קרן פנסיה – אם הגעת חלילה למצב של עצמאי מובטל, אתה תוכל למשוך שליש מהסכום הצבור או שלוש פעמים שכר מינימום, הגבוה מביניהם, במצבי אבטלה.
עודד פורר: מה קורה לשכיר במצבי אבטלה?
רועי פולקמן: אין קשר.
עודד פורר: אני יודע מה אני שואל.
רועי פולקמן: אין שום קשר.
רועי פולקמן: שכיר מקבל ביטוח לאומי.
עודד פורר: שאלתי אותה.
עודד פורר: שכיר מקבל ביטוח לאומי ומפריש לביטוח לאומי.
רועי פולקמן: אבל אין קשר.
עודד פורר: הוא מקבל מביטוח לאומי כנגד ההפרשות שלו.
עודד פורר: כאן יש הפרשות של עצמאי לביטוח לאומי אם רוצים לתת דמי אבטלה, הם צריכים לבוא מהביטוח הלאומי.
רועי פולקמן: היה סיכום עם העצמאים שהם לא רוצים את זה.
עודד פורר: אין לי בעיה, אבל אלה לא דמי אבטלה.
עודד פורר: ההסדר הוא טוב אבל זה לא דמי אבטלה.
עודד פורר: עושים את זה כאילו זה דמי אבטלה אבל זה לא חלק מדמי אבטלה.
<רועי כהן: כי שר האוצר דפק על השולחן ואמר אין דמי אבטלה.
רועי פולקמן: זה חלק מאבטלה.
רועי פולקמן: לא יהיה חוק אחר לדמי אבטלה.
עודד פורר: לזה אני מתנגד.
עודד פורר: זאת פנסיה לעצמאים.
עודד פורר: זה לא חלק מדמי אבטלה.
רועי פולקמן: זה חלק מדמי אבטלה.
רועי פולקמן: הם לא רוצים את זה כי הם מפסידים.
עודד פורר: אז זה לא חלק מדמי אבטלה.
אלי אלאלוף: עודד, אני לא מבין את הטון.
אלי אלאלוף: יש נקודה לדיון.
עודד פורר: זאת פנסיה לעצמאים וזה משהו אחר.
רועי פולקמן: דמי אבטלה.
עודד פורר: אז בואו נעשה כך שגם שכיר לא יקבל דמי אבטלה וימשוך את הפנסיה שלו.
עודד פורר: נעשה את זה כך.
אלי אלאלוף: זה דיון שעוד שתי דקות כולכם תשכחו אותו כי אף אחד לא מבין אותו בצורה שזה מוצג.
אלי אלאלוף: עודד, תתאפקו קצת.
אלי אלאלוף: זה שלב ההצגה.
אלי אלאלוף: תנו להצגה להיגמר ואחר כך ניכנס לחוק.
אלי אלאלוף: זה נושא שיהיה לדיון בצורה מסודרת.
<שירה גרינברג: זה בעצם המודל הבסיסי שמדבר על שלוש מטרות.
<שירה גרינברג: אני כן רוצה להגיד כאן שאני חושבת שרועי כהן שיושב כאן אתנו ראוי לציין את השיח שהיה לנו אתו.
<שירה גרינברג: היה לנו שיח גם עם עצמאים רוצים שינוי.
<שירה גרינברג: הרבה מהדברים שנכנסו, נכנסו בעקבות השיח.
<שירה גרינברג: אני כן יכולה להגיד שארגון לה"ב ורועי כהן שעומד בראשו הלכו למהלך מאוד אמיץ ומאוד נכון עבור האוכלוסייה ובאמת סייעו לנו להגיע למודל שהוא מודל מיטיב מאוד עם אוכלוסיית העצמאים.
<שירה גרינברג: המדינה משקיעה כאן מאות מיליוני שקלים, מאתיים מיליון שקלים בצד ההוצאה, על מנת להפחית את דמי הביטוח הלאומי של אותם עצמאים, שזה סכום מאוד משמעותי על אף שתחילת הדרך הייתה בסכום נמוך יותר אבל בסופו של דבר המדינה החליטה, על מנת להגיע למודל שהוא מודל נכון מאוד לראייתנו המקצועית להשקיע מאתיים מיליון בצד ההוצאה, ובצד הטבות המסים, בהתאם למה שאמרתי לכם.
עבדאללה אבו מערוף: איך מתבטא זה שהמדינה משקיעה?
<שירה גרינברג: תנו לי להציג את המודל כולו ולאחר מכן אנחנו נשמח לענות על השאלות.
אלי אלאלוף: בינתיים הצטרפה אלינו חברת הכנסת מיכל בירן.
אלי אלאלוף: אני מבקש, תאפשרו לסיים את המצגת ואחר כך יהיו הוויכוחים.
<שירה גרינברג: כפי שאני אומרת, המדינה בעצם השקיעה במודל הזה קורב לף-400 מיליון שקלים, מאתיים מיליון בצד ההוצאה ו-180 מיליון בצד הפסד הכנסות על מנת להבטיח לאוכלוסיית העצמאים מודל שהוא יהיה מודל ראוי.
<שירה גרינברג: כפי שאמרתי קודם, אני חושבת שזה מהלך מאוד אמיץ של הארגון.
<שירה גרינברג: לגבי המודל המוצע, ואנחנו נרחיב בהמשך.
<שירה גרינברג: הגדרת מצבי אבטלה באופן שיאפשר קבלת סיוע מיידי.
<שירה גרינברג: הדבר הזה יותקן בתקנות שר אוצר בהתאם לאותן הבנות שיתקבלו.
<שירה גרינברג: הגדלת התמריצים שהצגתי לחסכון ארוך טווח, שזה גם הנושא של העלאת חצי אחוז מ-16 ל-16.5 אחוזים הטבות מס לעצמאי שיפקיד את מלוא הטבת המס, קרן ההשתלמות כפי שהצגתי של 2.5 אחוזים שיאפשרו לעצמאי הגדלת ההכנסה הפנויה על מנת להמיר את זה לחסכון הפנסיוני, והנושא של אכיפה מידתית.
<שירה גרינברג: מכיוון שאין כאן כוונה לבצע אכיפה שתגדיל את קופת המדינה אלא יש כאן רצון להכווין התנהגות של אוכלוסייה שעד היום ראינו שבאמת שיעורים גדולים מאוד ממנה אינם מפקידים, בחרנו ללכת על מודל של אכיפה שהוא מאוד מידתי ויחסית קל כדי לעזור לאוכלוסייה להכווין את ההתנהלות וההתנהגות הפנסיונית היום.
<שירה גרינברג: מדובר על כך שאם עצמאי לא יפקיד, קודם כל תישלח לו התרעה.
<שירה גרינברג: אם הוא יפקיד, מצוין.
<שירה גרינברג: אם הוא לא הפקיד לאחר ששלחו לו את ההתרעות, הוא יקבל בהתרעה את האפשרות להפקיד ואם לא, הקנס שייכנס לתוקף יהיה 500 שקלים בשנה.
<שירה גרינברג: רשות אכיפה וגבייה תהיה מערכת מקוונת.
<שירה גרינברג: אם יורשה לי, אני חייבת להציג את המודל ואחר כך אנחנו נענה על כל השאלות.
<שירה גרינברג: האכיפה היא מאוד מידתית והדבר הזה הוא כמובן גם רק לאנשים עם מעל שכר המינימום כדי לעשות את זה מאוד מידתי.
<שירה גרינברג: אנחנו רוצים להמחיש לכם מה התוצאה של הדבר הזה.
<שירה גרינברג: לדוגמה, אם ניקח פרט ברמת הכנסה של 5,000 שקלים, הוא בעצם מקבל מהמדינה 180 שקלים לחודש, מפקיד חמישים שקלים לחודש ובסך הכול יהיו לו, אחרי חמש שנים, 13,800 שקלים שהוא יוכל למשוך אם הוא נקלע למצב אבטלה כאשר מחלקים את זה לשלושה חודשים.
טלי פלוסקוב: אמרת חמש שנים?
<שירה גרינברג: אם אתם זוכרים, ראינו בעשור, אמרתי לכם שפעמיים זה בגדול שרידות עסק.
<שירה גרינברג: כלומר, בממוצע.
<שירה גרינברג: אנחנו רוצים לראות במשך עשור עסק כל חמש שנים, אם חס וחלילה זה קרה אנחנו רוצים לראות מה בעצם היכולות של אותו עצמאי אם הדבר הזה קרה.
<שירה גרינברג: אנחנו רואים שבמודל הזה מה שהוא חוסך, החלק שרלוונטי לסיוע במצבי אבטלה, אלה 13.800 שקלים, מה שבעצם מאפשר לו, יחס התחלופה הוא מאוד מאוד קרוב למה שאותו עצמאי התרגל להרוויח.
<שירה גרינברג: כלומר, אנחנו מחליקים את הכנסתו גם לתקופות האבטלה ושם מה שהוא הרוויח יהיה מעל 4,000 שקלים במהלך אותם חודשים בהם הוא יוגדר עצמאי מובטל.
<שירה גרינברג: הנחנו כאן שפרט מושך רק מחצית מכספי הפיצויים במהלך הקריירה, אנחנו רואים שגם בתקופה שלו בפנסיה, הוא מקבל עוד קרוב לאלף שקלים להכנסה הפנסיונית שלו.
<שירה גרינברג: כלומר, בנוסף ל-2,300 שקלים של קצבת הזקנה, הוא יקבל עוד קרוב לאלף שקלים וזה במידה והוא משך מחצית.
עבדאללה אבו מערוף: בן ארבעים מקבל קצבת זקנה?
<שירה גרינברג: אתה ראית שהתייחסתי לשורת הפנסיה.
<שירה גרינברג: ככל שאני יודעת, אנשים בני ארבעים לא זכאים לקבל פנסיה.
<שירה גרינברג: אנחנו התייחסנו לשני דברים.
עודד פורר: שאלה לגבי המודל.
עודד פורר: לא הצלחתי להבין.
עודד פורר: זה על עשר שנות חסכון?
<שירה גרינברג: על חמש.
אלי אלאלוף: אני מבקש לא לענות.
אלי אלאלוף: עודד, אל תהפוך את זה לדיון.
<רועי כהן: אם זה 15 אלף, איך הוא יקבל 13,800?
<שירה גרינברג: זה חמש.
<שירה גרינברג: אנחנו נסביר לחך אחר כך.
<שירה גרינברג: פרט שהרוויח עד היום 10,000 שקלים בחודש, המדינה מפחיתה לו 150 שקלים לחודש, הוא מפקיד 440 שקלים לחודש.
<שירה גרינברג: סך כל הסיוע שלו במצבי אבטלה, 15,700 שקלים לאחר חמש שנים.
<שירה גרינברג: אם אותו עצמאי בחר להפקיד 16.5 אחוזים, החלק שלו למצבי אבטלה יהיה שלושים אלף שקלים.
<שירה גרינברג: הדבר הזה, כשמחלקים לשלושה חודשים של אבטלה, מבטיח לו בעצם לקבל רמת הכנסה דומה למה שהוא הרוויח בתקופה בה הוא עבד והעסק שלו פעל.
<שירה גרינברג: הדבר הזה, כפי שאמרנו, המודל הזה מבטיח לו שני דברים: האחד, הוא מבטיח לו במצבי אבטלה לקבל רמת הכנסה עם יחס תחלופה מאוד גבוה, כלומר, ממש קרוב למה שהוא קיבל בתקופה בה הוא עבד במידה והפקיד את כל הטבות המס שהמדינה מאפשרת, ואם לא – 5,000 ומשהו שקלים.
<שירה גרינברג: לגבי פנסיה, אם הוא משך מחצית מכספי הפיצויים, כלומר, רק חצי מהפעמים שהוא יכול, אז הוא יקבל עוד 3,250 שקלים הכנסה פנסיונית כל חודש בתקופת הפנסיה שלו.
<עידו סופר: רפרנט תעשייה ומסחר, אגף התקציבים, משרד האוצר.
<עידו סופר: אני אתייחס להערתו של חבר הכנסת פורר.
<עידו סופר: כמו הרבה סוגיות שלא קיבלו מענה הרבה שנים, דרוש פתרון יצירתי ואיזושהי גמישות מחשבתית.
<עידו סופר: כשבחנו את מדינות ה-OECD הוותיקות, ראינו שבמרביתן אין דמי אבטלה לעצמאים מהסיבה הפשוטה שקשה להגדיר מהו עצמאי מובטל.
<עידו סופר: סגנון העסקה ואופן העסקה הוא שונה.
<עידו סופר: הלכנו למודל קצת שונה וצריך להבין מה הפנסיה משרתת כאן.
<עידו סופר: הפנסיה משרתת כאן לשני דברים: האחד, לחסכון פנסיוני, ושני, כאכסניה לסיוע במצבי אבטלה.
<עידו סופר: אגב, בניגוד לשכירים, אם העצמאי לא יממש את אותו סיוע, הוא יפגוש אותו בפנסיה.
<עידו סופר: הפנסיה תהיה יותר גבוהה.
<עידו סופר: יש כאן מודל שהוא קצת יותר יצירתי שמנסה לפתור כאן משהו שלא פתרו אותו כמעט שלושה עשורים.
<עידו סופר: התקציב הולך לשיפוי ביטוח לאומי.
<עידו סופר: יש כאן איזושהי גמישות מחשבתית שנדרשת, האם המדינה מעבירה לביטוח לאומי כסף שישלם קצבה או שהמדינה משפה את ביטוח לאומי עבור הפחתת דמי הביטוח הלאומי שזה המודל אליו הלכנו.
<עידו סופר: מה זה נותן?
<עידו סופר: נותן גמישות לעצמאי.
<עידו סופר: העצמאי יוכל לבחור האם הוא משתמש בכסף, האם הוא לא משתמש בכסף וזה משהו שמאפיין עצמאי בניגוד לשכיר.
עודד פורר: אין לי מחלוקת על כך שיש כאן כיוון חיובי.
עודד פורר: החוק הוא בכיוון חיובי ונעשה כאן משהו שאף פעם לא נעשה ועל זה אני מברך.
עודד פורר: אבל צריך להבין שמה שנעשה בעניין של ביטוח לאומי הוא תיקון עוול.
עודד פורר: עצמאי, במשך שנים, ברמות השכר הנמוכות, הפריש יותר מהשכיר ונהנה מפחות הגנה מהביטוח הלאומי.
עודד פורר: לכן זה תיקון עוול שהיה צריך לעבור בלי שום קשר.
עודד פורר: נכון שהוא עולה כסף, אבל מה לעשות, השוויון עולה כסף.