GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רועי פולקמן: זה סיוע.
<בוריס שינדלר: עצמאים עושים שינוי.
<בוריס שינדלר: אתם בעצמכם אמרתם והוצגה כאן המצגת ודובר כאן רבות על כך שיש עיוות רב שנים שגובים יותר מדי כסף.
<בוריס שינדלר: אז קודם כל יש את התיקון של העיוות וזה לא קשור.
<בוריס שינדלר: מגיע לנו תיקון העיוות.
רועי פולקמן: זה קשור כי הגדלנו אותו.
<בוריס שינדלר: לא, זה לא קשור.
<בוריס שינדלר: נאמר כאן שזה תיקון הזה של העיוות של גביית יתר מעצמאים.
<בוריס שינדלר: זה קודם כל תיקון של גביית יתר מעצמאים.
רועי פולקמן: הגדלנו אותו.
<בוריס שינדלר: ארגוני העצמאים יושבים כאן, כל ארגוני העצמאים, ונאמר לא פעם אחת שהם מתנגדים להכנסת המילה אבטלה לחוק הזה.
<קריאה: גם השר מתנגד.
רועי פולקמן: הייתה שיחה מפורשת גם עם השר.
<בוריס שינדלר: כפי שאמר כאן מר ירון גינדי שמבין הרבה יותר ממני ומתעסק בנושא הזה הרבה יותר שנים ממני, אין קשר בין מה שאתם אומרים.
<בוריס שינדלר: לביטוח הלאומי יש תפקידים רבים מאוד במדינה הזאת.
<בוריס שינדלר: אין שום קשר בין מה שאתם מציעים - אנחנו מברכים על כך – לבין האבטלה.
<בוריס שינדלר: תעשו את מה שאתם צריכים לעשות, אל תקשרו בין הדברים, אל תכניסו אותנו לבעיה שאנחנו במשך שנים אחר כך לא נוכל לצאת ממנה ונצטרך לבוא כל פעם לוועדה הזאת ולדרוש שתתקנו כי הכנסתם משהו שלא אמור להיכנס.
רועי פולקמן: מי שדייק כאן היה רועי כהן.
רועי פולקמן: היה דיבור ברור שזה כן – ואני אומר את זה ואני אחזור על זה שוב ושוב – המענה שמדינת ישראל אחרי 15 שנים מצאה כנכון, שעומד בסטנדרט של מדינות ה-OECD, לטיפול במקרה אבטלה, לא דמי אבטלה.
רועי פולקמן: אפשר להתווכח האם צריך לעשות תיקון בביטוח הלאומי וזה דיון.
רועי פולקמן: כרגע החוק הזה הוא כן מכיל בתוכו סיוע לעצמאי במקרה של אבטלה.
רועי פולקמן: אני לגמרי מקבל – וזו גם הייתה עמדת השר – שאי אפשר ולא צריך לקרוא לזה דמי אבטלה כדי שלא יהיה בלבול עם המצב שקיים לשכיר בביטוח הלאומי, אבל יש כאן סיוע ולכן החוק מהרגע הראשון, זה הנוסח שאושר, עליו גם חתמנו לפני חצי שנה.
רועי פולקמן: זאת פנסיה וסיוע לעצמאים במקרה של אבטלה וכך החוק הזה חייב לציין את זה באופן מפורש.
רועי פולקמן: זה היה הסיכום.
<הראל שרעבי: הדברים נאמרו.
<הראל שרעבי: יש כל מיני קפיצות בין סיוע במצבי אבטלה ופיצויי פיטורים.
<הראל שרעבי: החוק הזה באופן מפורש נכתב לסייע במצבי אבטלה.
<הראל שרעבי: הקפיצה לפיצויי פיטורים היא לא נכונה, היא לא מתאימה.
<הראל שרעבי: אני לא רוצה לדבר על אינטרסים אבל היא לגמרי לא במקום.
<הראל שרעבי: צריך להיצמד לקו של סיוע במצבי אבטלה שזאת התכלית הסוציאלית.
<הראל שרעבי: אין כאן שום כוונה להנזיל את הנכסים הפנסיוניים של העצמאים שיוכלו לנצל אותם לאורך החיים אלא פשוט לתת להם רשת ביטחון סוציאלית וזה בדיוק במצבי אבטלה ולא שום דבר אחר.
אלי אלאלוף: תבדקו את זה בצוות.
אלי אלאלוף: לאור העובדה שזה גם אמור לתת פתרון במקרים של אבטלה, למצוא את הניסוח המתאים בצוות.
אלי אלאלוף: יש כאן את הסיוע, יש כאלה שלא רוצים לראות את המילה אבטלה.
אלי אלאלוף: גם אני לא רוצה בכך.
רועי פולקמן: אדוני היושב ראש, עם זה יצאנו לדרך וזאת הייתה עסקת החבילה של החוק הזה.
אלי אלאלוף: גם לי מותר לפעמים לדבר לבד.
אלי אלאלוף: תאפשר לי.
אלי אלאלוף: אני שוב אומר, אני מציע שתבדקו.
אלי אלאלוף: מצד אחד צריך לתקן את חוסר הפיצוי לאבטלה של העצמאים, מצד שני לכבד את הרצונות שלכם שהמילה הזאת לא תהיה בז'רגון.
אלי אלאלוף: בצוות הניסוח תשבו על זה.
אלי אלאלוף: לדעתי העקרונות מוסכמים.
אלי אלאלוף: זה לא עניין של עקרונות.
אלי אלאלוף: עוד הערות להגדרות?
אלי אלאלוף: יכול להיות שבהגדרות תוסיפו הגדרה.
<רועי כהן: שזה לא בא להחליף את דמי האבטלה.
אלי אלאלוף: תבדקו בצוות עם חסר משהו בהגדרות או לא.
אלי אלאלוף: בסוף נבוא לכאן ואם יש צורך, נצביע על אותו סעיף.
<ירון גינדי: גם צריך לראות איך הציבור מסתכל על זה.
<ירון גינדי: אנחנו מדברים אתם יום יום.
<ירון גינדי: הם באים אלינו ואומרים לנו, רגע, בעצם מאיפה משולם הכסף הזה?
<ירון גינדי: מהכסף שאני חסכתי.
רועי פולקמן: לא, מכספי האוצר.
רועי פולקמן: זה כסף אוצרי.
אלי אלאלוף: בזה שהביטוח הלאומי לא גובה כסף יותר מסכומים מסוימים ומעלה, בזה שהאוצר נותן שיפוי לביטוח לאומי, חבר'ה, זה כסף.
רועי פולקמן: כדי שיהיה כסף.
<ירון גינדי: אדוני היושב ראש, אני מסכים אתך במאה אחוזים אבל בוא נדייק.
<ירון גינדי: עצמאי שמרוויח 12.500 שקלים נטו, לא קיבל מהמדינה בחוק הזה אגורה שחוקה אחת.
<ירון גינדי: חלק מהעצמאים הקטנים קיבלו.
<ירון גינדי: עצמאי שקיבל 12.500 שקלים נטו - - -
<שירה גרינברג: העשירון העליון של אוכלוסיית העצמאים מעל 21 אלף שקלים קיבלו את הנושא של קרן השתלמות שממומנת מחסכון לטווח בינוני ולטווח ארוך.
<ירון גינדי: אדוני יסתכל בדוח של מרכז המחקר.
אלי אלאלוף: אני מציע שתלבנו את זה בצוות ותגיעו עם הסכמה, ואם לא, הוועדה תחליט.
<עידו סופר: אני חושב שצריך להבין שאי אפשר להסתכל על כל אחד מהמרכיבים בנפרד.
<עידו סופר: אותו עיוות בדמי ביטוח לאומי, מדברים עליו שנים אבל יש כאן העלאה לחזקים.
<עידו סופר: אי אפשר היה להביא את זה בפני עצמו.
<עידו סופר: חיסכון פנסיוני, מה שהוא אומר, גם זה שנים.
<עידו סופר: יש פגיעה בהכנסה פנויה.
<עידו סופר: גם זה לא יכול לבוא בפני עצמו.
<עידו סופר: אותו תקציב שהוסף כדי להוריד מעבר, כל עסקת חבילה הזאת יחד עם התמריצים שנוספו, זה מה שאפשר לפתור את אותן סוגיות.
<עידו סופר: אי אפשר להמעיט ולומר שזה תפסיקו להגיד וזה תפסיקו להגיד, הכול הולך ביחד כעסקת חבילה אחת שנועדה לשפר את מצב העצמאים.
<עידו סופר: זה לא פותר את הכול אבל זה נותן כאן מענה לסוגיות האלה.
<ענת מימון: חובת הפקדה לקופת גמל לקצבה עצמאי יפקיד תשלומים לקופת גמל לקצבה בשל הכנה חייבת והפקדה בשנת מס בשיעורים כמפורט להלן: על חלק ההכנסה החייבת בהפקדה שאינו עולה על מחצית השכר הממוצע במשק – 4.45 אחוזים.
<ענת מימון: על חלק ההכנסה החייבת בהפקדה שעולה על מחצית השכר הממוצע במשק ואינו עולה על השכר הממוצע במשק – 12.55 אחוזים.
<ענת מימון: מתשלומים שחייב עצמאי להפקיד בקופת גמל לקצבה לפי הוראות סעיף קטן (א), ינוכו תשלומים שהפקיד העצמאי או שהופקדו בעדו בשל הכנסתו המבוטחת.
<ענת מימון: תשלומים לקופת גמל לקצבה לפי סעיף זה יופקדו לא יאוחר מתום שנת המס שבשלה מופקדים התשלומים.
<ירון גינדי: לזה בדיוק התכוונתי אדוני.
<ענת מימון: זה סעיף שקובע את חובת ההפקדה.
<ענת מימון: אם אני מבינה נכון, סעיף (ב) הוא סעיף שמתייחס למי שיש לו גם הכנסה כשכיר.
<כפיר בטט: סעיף (ב) זה גם שכיר.
<ענת מימון: זה אומר שיש חובת הפקדה לגבי החלק שהוא מרוויח כעצמאי.
<כפיר בטט: לא, לאו דווקא.
<כפיר בטט: עצמאי שעובד גם כשכיר וכשכיר כבר הפריש מעל החלק, מעל 8.5 אחוזים משכר ממוצע, כבר לא יהיה חייב להשלים בנוסף כעצמאי.
<ירון גינדי: זה בסדר גמור.
אלי אלאלוף: אם כן, כאן יש פתרון.
<רועי כהן: זה בסדר.
אלי אלאלוף: זה מנוסח נכון?
<רועי כהן: רק לגבי סעיף (ג) אנחנו רוצים להבהיר שזה יהיה על השנה, אחרי שנת הדיווח.
<רועי כהן: כלומר, על 2017, זה ירד רק מ-2018.
<רועי כהן: רק אם ההכנסה שלך בשנה שלפני.
<רועי כהן: אם לא, אתה לא יכול לדעת מה ההכנסה שלך תהיה כעצמאי.
<כפיר בטט: אולי זאת נקודה טכנית ששווה לדבר עליה.
<קריאה: זאת נקודה חשובה מאוד.
אלי אלאלוף: תסגרו את זה בדיון ביניכם.
<רועי כהן: בחוק של אלי כהן זה בא לידי ביטוי.
<אורנה צח גלרט: אני חושבת שזה המקום להזכיר ששכיר שהוא גם עצמאי בעצם לא יקבל דמי אבטלה כשכיר אם הוא ממשיך לעבוד כעצמאי והפסיק להיות שכיר.
<קריאה: זה תלוי בהכנסה.
<אורנה צח גלרט: מקזזים לו את כל ההכנסות ואז יוצא שהוא לא הפקיד לעצמו שום דבר.
<אורנה צח גלרט: אני לא מביעה עמדה אלא רק אומרת שזה המצב.
אלי אלאלוף: לתקן?
<קריאה: אני חושב שצריך להבין את זה יותר לעומק.
אלי אלאלוף: תבדקו את זה בדיון הפנימי.
<ענת מימון: חריגים לחובת הפקדה לקופת גמל לקצבה חובת הפקדה לקופת גמל לקצבה לפי סעיף 3 לא תחול על עצמאי שמתקיים לגביו מתום שנת המס אחד מאלה: טרם מלאו לו 21 שנים.
<ענת מימון: הוא הגיע לגיל הפרישה המוקדמת כמשמעותו בחוק גיל פרישה, התשס"ד-2004.
<ענת מימון: שזה גיל שישים.
<ענת מימון: טרם חלפו שישה חודשים מהמועד שבו נרשם לראשונה כעוסק לפי סעיף 52 לחוק מס ערך מוסף, התשל"ב-1975.
<ענת מימון: אני רק אעיר שבהוראת המעבר מחריגים גם את מי שמלאו לו 55 שנים ביום התחילה.
<ענת מימון: יש לי שאלה לגבי (3).
<ענת מימון: אם עצמאי פותח מספר עסקים במהלך החיים שלו, ששת החודשים נספרים לו מחדש בכל עסק שהוא פותח?
<ענת מימון: כלומר, כל תחילת עסק חדש, זאת לא פעם ראשונה שהוא היה עצמאי אלא בכל עסק זה מחדש שישה חודשים שהוא פטור?
<שירה גרינברג: בעצם למה?
<ענת מימון: אני שואלת.
<רועי כהן: נחזיר תשובה לוועדה.
<אפרת פרוקצ'יה: הכוונה היא שבעצם מדובר רק בשישה חודשים ראשונים של פתיחת העסק.
<אפרת פרוקצ'יה: אנחנו מניחים שחבלי הלידה הקשים של למצוא קרן פנסיה קורים בדרך כלל בפעם הראשונה.
<אפרת פרוקצ'יה: אחרי שכבר מצאת קרן פנסיה, אתה מצטרף לאותה קרן פנסיה.
מיכל בירן: האם לזה אתם מתכוונים?
מיכל בירן: מדובר על פעם אחת כשאתה הופך להיות עצמאי.
<אפרת פרוקצ'יה: פעם אחת.
<אפרת פרוקצ'יה: בפעם הראשונה שהיית עצמאי.
<אפרת פרוקצ'יה: פעם ראשונה בה אתה מחפש קרן לפנסיה.
<ענת מימון: אני חושבת שהנוסח לא בהיר לגמרי וצריך להבהיר אותו.
אלי אלאלוף: תבהירו את זה.
עבדאללה אבו מערוף: הנוסח לא ברור.
<ענת מימון: פעם ראשונה בתור עסק איקס ו-ואי.
אלי אלאלוף: תתייחסו להערתו של חבר הכנסת אבו מערוף.
אלי אלאלוף: הוא שואל אם מישהו סגר את העסק וחוזר אחרי שנתיים.
אלי אלאלוף: מה המצב שלו?
מיכל בירן: כי אז ההסבר שלך עדיין יהיה תקף.
מיכל בירן: הוא היה שכיר כמה שנים ועכשיו הוא חוזר לזה.
<אפרת פרוקצ'יה: בנוסח כתבנו באמת לראשונה.
<אפרת פרוקצ'יה: הכוונה היא שבאמת בהתחלה, כשאתה נכנס לעולם הפנסיה, יש לך דברים שאתה צריך לעשות, לבדוק איזה מכשיר פנסיוני בכלל אתה רוצה, האם אתה רוצה ביטוח מנהלים, האם אתה רוצה קרן פנסיה, קופת גמל וכולי.
<אפרת פרוקצ'יה: על כל הדברים האלה, ברגע שאדם עושה אותם פעם אחת, אין סיבה שיעשה אותם פעם שנייה ושלישית גם אם הייתה איזו תקופת ביניים בה הוא לא היה צריך להפריש.
<אפרת פרוקצ'יה: גם אם הוא היה שכיר באמצע, אנחנו מניחים שהוא ימשיך להפריש לאותה קופה.
<אפרת פרוקצ'יה: בקיצור, הפעם הראשונה היא הפעם שמבחינתנו היא הפעם הבעייתית שנותנים לאדם שהות לבדוק.
<ירון גינדי: זה גם לא משנה.
<ירון גינדי: הרי ההפקדה היא שנתית.
<ירון גינדי: יש לו עד תום שנת המס לעשות את זה ומה שהם אומרים, הם צודקים.
<ירון גינדי: זה צריך להיות לראשונה בפעם הראשונה.
<ירון גינדי: אחר כך יש לו שנה שלמה מעבר לחצי השנה ואם הוא פתח בינואר והוא מפקיד בדצמבר, לפי החוק הזה הוא בסדר גמור.
<ירון גינדי: יש לו מספיק זמן.
<ענת מימון: השאלה אם הוא הפקיד בדצמבר עבור ההכנסה של כל השנה.
<ירון גינדי: לפי החוק הזה הוא צריך להפקיד עבור כל השנה וזה נכון שזה יהיה כך כמו שהם כותבים.
עבדאללה אבו מערוף: שנתיים-שלוש הוא הפקיד וסגר את העסק.
<ירון גינדי: אז הוא לא הפקיד על השנתיים שהוא לא הפקיד אבל אותה שנת מס שמוגדרת כאן שהוא היה עצמאי, הוא צריך להפקיד לפי החוק לכל השנה גם אם הוא עושה את זה בדצמבר.
<ירון גינדי: זה בסדר איך שזה כתוב.
אלי אלאלוף: בדיונים האלה כבר מתבלבלים מי בעד ומי נגד.
אלי אלאלוף: כולם בעד.
<ענת מימון: סכומים שהופקדו למרכיב חסכון לאבטלה מתשלומים שמפקיד עצמאי לקופת גמל לקצבה לפי סעיף 3 בשנת מס ייוחס למרכיב חסכון לאבטלה הסכום הנמוך מבין שני אלה: שליש מכל תשלום שהפקיד העצמאי לקופת גמל לקצבה במצטבר.
<ענת מימון: הסכום הנקוב בסעיף 9(7)(א)(א2) לפקודה לשנה.
עבדאללה אבו מערוף: לגבי המילה אבטלה, אמרנו שנתקן.
אלי אלאלוף: אמרנו שנתקן.
<ענת מימון: אמרנו שנדבר על זה.
עבדאללה אבו מערוף: למצוא מינוח אחר כמו סיוע.
<ענת מימון: כרגע אני משתמשת עדיין במה שיש בנוסח.
<ירון גינדי: לא תהיה אבטלה.
<ירון גינדי: זאת סתם התעקשות.
<ירון גינדי: זה לא יהיה.
<ענת מימון: זה בעצם הסעיף שקובע מה ייוחס לחלק איך שלא נקרא לו, אותו חלק שאפשר יהיה למשוך במצבי אבטלה, שזה בעצם הנמוך מבין השניים, או שליש מהתשלומים שהוא הפקיד או סכום שמוגבל ב-12,300 שקלים לשנה.
<ירון גינדי: אדוני, קודם כל, הוא לא יכול להגיע לפי המצב החוקי היום ל-12,300 שקלים לשנה ואת זה צריך לתקן.
<צור גינת: אין מניעה להפקיד באופן שהוא מחוץ להטבות המס.
<ירון גינדי: זה נהדר.
<צור גינת: הוא יכול להפקיד כל סכום שהוא רוצה בלי הטבות מס ולכן יש מקום לתקרה.
<צור גינת: אם היא טובה או לא, זו שאלה אחרת ויהיה דיון על כך.
<ירון גינדי: כן, אבל אחר כך תמסו אותו.
<ירון גינדי: לפי הטבות המס שיש היום, הוא לא מגיע לפי ההכנסה המזכה ל-12,330 שקלים אלא הוא מגיע ל-11,300.
אלי אלאלוף: איך מתקנים את הסכומים האלה?
<כפיר בטט: יש כאן שני דברים שונים שצריך להגיד.
<כפיר בטט: יש את הטבת המס שניתנת לעצמאי במועד ההפקדה שלו ויש את הסכום שהוא יכול למשוך במצב אבטלה.
<כפיר בטט: עצמאי יכול להפקיד מעל לסכום הטבת המס שלו ו הוא יכול למשוך עד 12,300 על כל שנת עבודה.
<כפיר בטט: אלה שני דברים שונים שירון כיועץ מס הגיוני שגם יקשר ביניהם אבל אלה שני דברים שונים שצריך להתייחס אליהם כשני דברים שונים.
<ירון גינדי: אנחנו רוצים לעודד אנשים להפקיד ואנשים לא מפקידים מעבר להכנסה המזכה שלהם.
<ירון גינדי: הרי מה יקרה?
<ירון גינדי: תראו היכן תהיה הלקונה בעתיד.
<ירון גינדי: אם הוא יפקיד יותר ובשליש לפיצויים – אני קורא לזה פיצויים, תסלחו לי, ולא מצב אבטלה, כל אחד שיקרא לזה איך שהוא רוצה – כשהוא יבוא למשוך, איך רשות המסים תבוא מחר ותצבע את הכסף שלא הוכר לו כהוצאה והוא לא קיבל עליו הטבות במס וכשהוא יבוא למשוך את השליש, היא תפטור אותו מזה?
<ירון גינדי: היא לא תדע לצבוע את זה ולכן אנשים לא יעשו את זה.
<ירון גינדי: יקרה מצב שבו אני אפקיד מעל מה שמותר לי, ואז אני אגיע לסכומים יותר גדולים מ-12,330, מה שמותר לשכיר, אבל כשאני אבוא למשוך את זה, רשות המסים תחייב אותי במס על משהו שלא ניתנה לי עליו הטבה.
<צור גינת: יש כאן ערבוב בין תשלומים לבין משיכות.
<צור גינת: תשלומים שהופקדו והופקדו ללא הטבת מס נמשכים בפטור ממס למעט הרווחים עליהם.
<ירון גינדי: איך תקבע את זה?
<צור גינת: הם צבועים.
<צור גינת: אם קיבלת את הדוח האחרון, סוף סוף הקופות הכניסו את ההפרדה בין מה שנקרא קצבה מוכרת וקצבה מזכה.
<צור גינת: הקצבה המוכרת היא קצבה שלא משלמים בגינה.
<ירון גינדי: גם לעצמאים עשו את זה או רק לשכירים?
<צור גינת: לכולם.
<צור גינת: לכל העם.
<צור גינת: לכן ההפרדה כבר מתקיימת וככל שאנשים ימשכו, בלאו הכי יש מגבלה על המשיכה.
<צור גינת: אם יחליטו למשוך יותר, זאת תהיה הכנסה חייבת.
<צור גינת: היא כנראה תהיה מתוך הסכום החייב, צריך לא לבוא למשוך כסף חייב מתוך סכום פטור.
<צור גינת: אני מניח שעצמאי ידע לנהל.
מיכל בירן: הכסף שאתה אולי תראה לעומת כסף שבטוח יש אצלך בכיס אם אתה לא מקבל על זה איזושהי הטבה.
<ירון גינדי: היום שכיר יכול להפקיד עד 23,460 שקלים בגמל, בניכוי, ועד שלושים אלף, אם יעבור החוק, כרגע זה פרוץ, על החלק של השליש.
<ירון גינדי: עצמאי עד 17,400 שקלים.
<ירון גינדי: זה המצב היום.
<כפיר בטט: אני מתנצל אבל אני חייב לציין כאן משהו.
<כפיר בטט: ישבנו עם מר גינדי על האקסל המפורט וזה מפתיע אותי כשאתה אומר את זה.
<כפיר בטט: ישבנו באופן פרטני ובדיוק השווינו את מצב הטבות המס לשכירים ולעצמאים.
<כפיר בטט: מה שיצא לנו מהחישוב, שאני מבין למה ירון גינדי עכשיו מדבר על הסיפור של הגדלת הטבות המס לעצמאים, זה שעצמאים ברמות שכר, בין שכר ממוצע לפעמיים שכר ממוצע, נהנים מהטבות מס יותר גדולות מאשר שכירים.
<כפיר בטט: לכן אחרי שהבהרנו את הנקודה הזאת, לה"ב בכל הדיונים ירדו מהסוגיה הזאת של הטבות המס ועכשיו זה מאוד מפתיע שהם מעלים את זה שוב ומנסים להציג את זה בפני חברי הכנסת כאילו הטבות המס של העצמאים פחותות מאלה של השכירים.
<כפיר בטט: אלה שני מנגנונים שונים כאשר עצמאים שהם בין רמת שכר ממוצעת לפעמיים מרמת שכר ממוצעת, נהנים מהטבות מס יותר גדולות מאשר של שכירים.
<ירון גינדי: אני רק רוצה שנגיע למצב אחד.
<ירון גינדי: שנוכל להגיע ל-12,230.
<ירון גינדי: זה לא משהו שהוא בשמים והוא אפילו פחות מהשכירים.
אלי אלאלוף: אתה מחבר שני דברים שלא קשורים.
<ירון גינדי: אני מדבר על ההפקדה.
<ירון גינדי: שיהיה לי תמריץ להגיע ל-12,330.
<ירון גינדי: זה הכול.
<ירון גינדי: זה כל מה שאנחנו מבקשים.
<ירון גינדי: שיהיה לי תמריץ בהטבת מס כמו שיש לשכירים.
אלי אלאלוף: חברים, יש עוד מילה אחרונה מצד אנשי האוצר?
<הראל שרעבי: אין מניעה להפקיד.
<הראל שרעבי: לא כל הפקה מקבלת הטבת מס.
<כפיר בטט: יתרה מזאת, גם הסכומים בקופת הגמל נהנים גם מתשואות והתשואה יכולה להגיע בסופו של דבר גם לסכומים יותר גבוהים מהסכום שהופקד.
<כפיר בטט: לכן אמנם הוא יקבל הפקדה על ההפקדה של 11,300, על המרכיב הזה, אבל הכסף הזה גם יכול לצבור תשואה והוא יכול להגיע גם ל-12,230.
<ענת מימון: הוא אמר שתשואה אחר כך במשיכה.
<ענת מימון: אתה לא יכול לקבל את ההטבה אלא רק על מה שהפקדת.
<צור גינת: הפטור שמופיע כאן.
<ענת מימון: במשיכה.
<צור גינת: כשהוא יגיע לגיל שישים ואם הוא ימשוך כהון.
<צור גינת: אם הוא ימשוך כתקרה, הכול פטור.
מיכל בירן: אבל זה ממש לא הגיוני.
מיכל בירן: יש כסף, אם הוא אצלי בכיס, אני לא משלמת עליו שום דבר אלא הוא פשוט שם.
מיכל בירן: אני שמה אותו בשביל דמי אבטלה, מצבי אבטלה, משבר שאני אולי אהיה בו ואז כשאני מושכת אותו, במקום שכשהוא היה אצלי בכיס לא שילמתי עליו כלום, אני משלמת.
<הראל שרעבי: כסף ששולם עליו מס בכניסה לא ימוסה ביציאה.
<הראל שרעבי: זה קטיגורית.
אלי אלאלוף: אני מציע שבצוות תוכיחו אחד לשני.
אלי אלאלוף: אני רואה שכאן יש יותר מספרים מאשר עקרונות.
אלי אלאלוף: תשבו ותמצאו את הפתרון.
<ירון גינדי: כל ההפרש הוא בין 17,400 ל-19,300.
<ירון גינדי: זה כל ההפרש.
אלי אלאלוף: תעשו את הבירור.
<ירון גינדי: הדבר השני כאן כמו שדיברנו כולנו ותמך בזה גם חבר הכנסת אלי כהן.
<ירון גינדי: זה לא צריך להיות רק לשנת המס אלא זה צריך להיות כולל שנות המס הקודמות.
<ירון גינדי: נושא הרטרו.
אלי אלאלוף: מה ההתייחסות שלכם לרטרואקטיביות?
<הראל שרעבי: אמר כאן קודם ירון, ולא מצאתי צורך להתערב, שפנסיה חובה לשכירים התחילה, הוא אמר 2007 אבל היא התחילה ב-2008, וזה לא הוגן שעצמאים שלא התחילו להם מאז, לא יאפשרו להם את הסיוע במצבי אבטלה.
<הראל שרעבי: צריך לזכור שבחוק הזה אנחנו לא מחזירים אחורה ולא קובעים שעצמאים עכשיו צריכים להפקיד שמונה שנים אחורה את החיסכון הפנסיוני שלהם.
<הראל שרעבי: הצעת החוק הזאת בונה מערכת שלמה שהמטרה שלה היא להבטיח חסכון פנסיוני לאותם עצמאים שלא חסכו כסף כי אלה שחסכו עשו זאת מסיבותיהם הם, בלי קשר לסיוע במצבי אבטלה.
<הראל שרעבי: מי שחסך עד היום בעצמאים עשה את זה כי זה שיפר לו את שורת המס והיה לו אינטרס מובהק לעשות את זה.
<הראל שרעבי: הוא לא עשה את זה מטוב לבו אלא כי מערכת התמריצים עשתה את זה ולכן אין שום סיבה לבוא היום ולאפשר פגיעה באותם אנשים בחיסכון הפנסיוני.
<רועי כהן: אתה לא היית בדיונים.
<רועי כהן: אל תחזיר עכשיו את הגלגל.
<רועי כהן: אדוני, אתה לא תבוא לכאן ותחזיר את הגלגל כי אם אתה מדבר, דבר אמת.
<רועי כהן: דבר אמת.
<רועי כהן: נאמר לנו שנקבל כמו השכירים.
<רועי כהן: אתה תגיד את האמת ולא משהו אחר.
<רועי כהן: נאמר לנו שאנחנו נקבל בדיוק כמו השכירים.
אלי אלאלוף: ברשותך, רועי, אני עוד לא שמעתי מישהו שמתכוון לדבר לא אמת.
<רועי כהן: הנה, מה שהוא אומר.
אלי אלאלוף: אל תפנה כך לעובדי המדינה.
<רועי כהן: הוא בכלל ללא היה בדיונים.
אלי אלאלוף: אני מבקש, אל תפנה אליהם כך.
<הראל שרעבי: המטרה של ההפקדה לקופת גמל, בראש ובראשונה היא להבטיח לכל אדם – בין אם זה שכיר, בין אם זה עצמאי – שיהיה לו מקור הכנסה בפרישה, לא כדי שהבן אדם יוכל לקחת את הכסף הזה כסכום הוני ולנצל אותו למטרות אחרות.
<הראל שרעבי: מחקרים מכאן ועד הודעה חדשה מדברים על מה אנשים עושים כאשר הכסף הזה נמשך באופן הוני.
<ירון גינדי: אבל השכירים, כן.
<הראל שרעבי: הצעת החוק שלפנינו מיועדת לטפל מכאן ולהבא בעובדה שלעצמאים בין היתר אין רשת ביטחון למצב אבטלה והדבר הזה נעשה.
<הראל שרעבי: אין שום סיבה לבוא ולפגוע עכשיו אחורה בכסף שהופקד עבור הפנסיה ולאפשר למשוך אותו באופן הוני.
<ירון גינדי: אבל לשכירים כן אפשר.
<ירון גינדי: השכירים במדינת ישראל היום כן יכולים.
<ירון גינדי: שכיר שעבד עשרים שנים יכול לקחת 45 אחוזים מהסכום שהוא הפקיד לפנסיה כסכום הוני במשיכה, חלק פטור ממס, חלק חייב במס, ואנחנו העצמאים, אזרחים סוג ב', לא יכולים למשוך כלום.
<ירון גינדי: לשכירים כן מותר במדינת ישראל למשוך 45 אחוזים ולעצמאים אסור למשוך 33 אחוזים.
<ירון גינדי: זאת אפליה.
<ירון גינדי: אם אתה רוצה לשמור על החיסכון הפנסיוני במדינת ישראל, תבוא ותגיד שאתה לא מרשה לאף אחד למשוך סכום עד הפנסיה.
<ירון גינדי: כל חוק שתעשה לשכירים, יהיה מקובל עלינו שיהיה לעצמאים אבל לא יכול להיות שתי מדינות לשני עמים כאשר עם אחד יכול למשוך ועם שני לא יכול למשוך.
<אפרת פרוקצ'יה: אם אפשר להוסיף.
<אפרת פרוקצ'יה: יש גם איזשהו קושי משפטי בבקשה הזאת.
<אפרת פרוקצ'יה: יש כאן בעצם איזשהו רצון להגיד לקרנות הפנסיה שלא נמצאות כאן סביב השולחן בואו ובעצם תשנו את כל הרישומים שלכם, את כל האופן שבו אתם עתידים לשלם כספים לאנשים האלה באופן רטרואקטיבי.
<אפרת פרוקצ'יה: אם עושים זאת, בעצם קרנות הפנסיה צריכות ללכת ולבדוק לגבי כל עצמאי איזה שיעור רטרואקטיבי הוא שיעור שבעצם הם מקצים לעניין הספציפי הזה.
<אפרת פרוקצ'יה: לא בטוח שבכלל יש להם את הרישומים האלה, לא בטוח שהם יכולים לעשות את הדבר הזה ולהקצות את כוח האדם הנדרש לדבר הזה.
<אפרת פרוקצ'יה: כשהם לא סביב השולחן, יש בעיה לא קטנה לעשות את הדבר הזה.
אלי אלאלוף: אל תהפכו את זה לוויכוח ביניכם כי בסוף מי שצריך להחליט, זה הצד הזה של השולחן.
אלי אלאלוף: תנו גם לנו להבין.
אלי אלאלוף: קרנות הפנסיה התבקשו לבדוק את הסיפור הרטרואקטיבי?
<הראל שרעבי: הדבר הזה על ידינו לא נבדק, אבל התשובה להערכתי המקצועית פשוטה.
<הראל שרעבי: לבוא היום ולנסות לייצר רטרואקטיבית שמונה שנים לפחות – אני לא יודע למה הם רצו שמונה שנים – לבוא ולייצר עכשיו מערכת של חקירות לבדוק את זה, רק הזמן שזה ייקח לבדוק לפי איזה תקרות הופקדו, האם זה כן שליש מההכנסה, 12,300 או לא 12,300 – הדבר הזה לא יהיה לו סוף.
<הראל שרעבי: שוב, אני לא רוצה ללכת למקום הטכני כי זה לא טכני.
<הראל שרעבי: יש כאן נקודה מהותית ואמרתי אותה קודם.
<הראל שרעבי: הניסיון לקפוץ מסיוע במצבי אבטלה - יקראו להם איך שיקראו להם, לא יקראו להם אבטלה אלא בשם אחר – לפיצויי פיטורים, זאת קפיצה לא נכונה.
<הראל שרעבי: לא מדובר כאן על פיצויי פיטורים וכל הניסיון ללכת למקום שבו מנסים להשוות את היכולת של העצמאים למשוך כסף הוני מהחיסכון הפנסיוני שלהם, הדבר הזה הוא פשוט לא נכון.
<ענת מימון: אבל גם רק במצבים שיוגדרו בתקנות.
<ענת מימון: לא בחוק.
<רועי כהן: זה רק מה שהוגדר בתקנות.
<רועי כהן: זה לא בחוק.
<הראל שרעבי: אפשר למשוך כאן עכשיו יותר מקו אחד בו יש חוסר השוואה בין שכירים לעצמאים.
<הראל שרעבי: אני מזכיר שחובת ההפרשה כאן של עצמאי היא 8.5 אחוזים.
<הראל שרעבי: המספרים של שכירים הרבה יותר גבוהים.
<הראל שרעבי: הטיעון שהמעסיק מפקיד חלק, אנחנו מכירים אותו אבל כולנו יודעים שברמה הכלכלית בסוף כל הכסף הזה יוצא מהכיס של המעסיק כי זה חלף שכר.
<הראל שרעבי: ההשוואה בין שכיר לעצמאי היא לא מתחילה בכלל לא בשיעורי ההפקדה וממילא גם לא באפשרויות המשיכה, מה גם שחוק פיצויי פיטורים, התכליות שלו בכלל לא מתאימות לעצמאים.
<הראל שרעבי: לכן הניסיון לרכב על הדבר הזה, הוא פשוט לקחת כסף שמיועד לפנסיה ולהשתמש בו היום.
<ירון גינדי: אני רוצה להגיד דבר אחד אדוני היושב ראש כמי שכל שבוע עושה פדיון פנסיה לשכירים אצלי במשרד עבור השכירים של העצמאים שלנו.
<ירון גינדי: אני מבקש את פקידי האוצר, אנא תדבקו בפרקטיקה בפועל.
<ירון גינדי: לא צריך כאן מחברת הביטוח לבקש כלום.
<ירון גינדי: אפס בירוקרטיה, אפס משאבים, אפס כלום, ואני אסביר.
<הראל שרעבי: בדקנו אתן.
<ירון גינדי: אני אסביר.
<ירון גינדי: חברת הביטוח בכל רגע נתון, בכל סוף שנה או באמצע שנה, נותנת לך ערך פדיון.
<ירון גינדי: אנחנו צריכים לעשות רק דבר אחד והוא לקבל שליש מערך הפדיון.
<הראל שרעבי: לא מקבלים.
<ירון גינדי: על זה אתה מקבל לעתיד.
<ירון גינדי: אתם מדברים אתי על בירוקרטיה ושחברות הביטוח לא יקבלו את זה?
<ירון גינדי: חברות הביטוח לא SAY.
<ירון גינדי: חברות הביטוח באות ונותנות לי ערך פדיון מאה אלף שקלים, תודה רבה, החוק הזה מתיר לי שליש לקחת בפטור ממס, אני ניגש לצור.
<הראל שרעבי: אבלזה לא נכון.
<ירון גינדי: בעתיד זה כן נכון.
<ירון גינדי: נכון?
<הראל שרעבי: גם לא.
<ירון גינדי: אני ניגש לצור, יש לי מאה אלף ערך פדיון, אני מקבל אישור על ה-33 אלף שקלים לפדות אותם בפטור ממס או לא בפטור ממס, לפי החקיקה כאן, ובזה נגמר העניין.
<ירון גינדי: אין צד בכלל לחברות הביטוח.
<ירון גינדי: הן לא יכולות לעשות שום דבר.
<ירון גינדי: שום כלום.
<ירון גינדי: הן רק נותנות לי את ערך הפדיון והחוק הזה אומר לי קח ממנו שליש.
<ירון גינדי: לעשות כאן עכשיו כאילו חברות הביטוח יתנגדו?
<ירון גינדי: על מה הן יתנגדו?
<ירון גינדי: לתת לי את ערך הפדיון שבין כה הן נותנות לי?
<ירון גינדי: חבר'ה, יש כאן ועדה רצינית, צריך לשים כאן את הדברים במדויק.
<ירון גינדי: בואו נהיה מדויקים.
<עידו סופר: היושב ראש, אני מציע, הנקודה הובנה.
<עידו סופר: היות ויש צוות מקצועי, אני חושב שכדאי לרוץ ולמפות את כל הנקודות, לראות שלא חסר לנו משהו ונמשיך את הדיון לאחר מכן.
אלי אלאלוף: אנחנו משאירים את זה לדיון בצוות.
אלי אלאלוף: תחזרו עם תשובה.
אלי אלאלוף: אני מודה שאני לא סוגר, לא כאן ולא כאן.
אלי אלאלוף: תבואו עם המלצה.
אלי אלאלוף: אם תצליחו להביא המלצה משותפת, מה טוב, ואם לא, נכריע עם שאר חברי הכנסת.
<ענת מימון: לסעיף 6 לא הייתה כותרת גם בנוסח הכחול.
<ענת מימון: נצטרך למצוא לו כותרת.
<ענת מימון: ...
<ענת מימון: לא הפקיד עצמאי שחלה עליו חובת הפקדה לקופת גמל לקצבה לפי הוראות פרק זה, ושהכנסתו חלף ההפקדה בשנת מס עולה על סכום השווה ל-12 פעמים שכר מינימום באותה שנת מס, תשלומים לקופת גמל לקצבה לפי הוראות סעיף 3, ישלח לו המרכז לגביית קנסות אגרות והוצאות התראה ולפיה אם לא יפקיד את התשלומים כאמור בתוך תשעים ימים ממועד משלוח ההתראה (בפרק זה – התקופה להפקדת התשלום), יוטל עליו קנס כאמור בסעיף 7.
<ענת מימון: קנס בסכום של 500 שקלים.
<ענת מימון: בהתראה לפי סעיף קטן (א) יפורטו כל אלה: חובתו של העצמאי להפקיד את התשלומים לקופת גמל לקצבה לפי הוראות סעיף 3.
<ענת מימון: סכום התשלומים שהיה על העצמאי להפקיד כאמור.
<ענת מימון: המועד האחרון להפקדת התשלומים כאמור.
<ענת מימון: גובה הקנס שיוטל על העצמאי אם לא יפקיד את התשלומים כאמור.
<ענת מימון: האסמכתא לביצוע ההפקדה שהיה על העצמאי להמציא למרכז לגביית קנסות אגרות והוצאות.
<ענת מימון: התראה לפי סעיף זה תישלח לעצמאי בדואר רשום לפי מענו למשלוח דואר כפי שצוין בדוח שהגיש לפי סעיף 131 לפקודה.
<ענת מימון: התראה שנשלחה בדואר רשום כאמור יראו אותה כאילו הומצאה כדין אם חלפו 15 ימים מיום שנשלחה אלא אם כן הוכיח העצמאי שלא קיבל את ההתראה מסיבות שאינן תלויות בו ולא עקב הימנעותו מקבלתה.
<ענת מימון: עצמאי שהומצאה לו התראה כאמור בסעיף קטן (ג) יפקיד את סכום התשלום שפורט בהתראה בתוך התקופה להפקדת התשלום וימציא למרכז לגביית קנסות אגרות והוצאות אסמכתא לביצוע ההפקדה.
<ענת מימון: הסעיף הזה קובע שאם לא מפקידים, המרכז לגביית קנסות הוא זה שיגבה את החוק.
<ירון גינדי: הערנו על כך שראוי שזה יהיה, אני לא יודע כמה אני מרוויח, אז אנחנו נדון על כך בצוות.
<ירון גינדי: עוד נקודה לרשות המסים לחשוב, מה קורה אם אני עכשיו הפקדתי, אני מפקיד אחרי תום השנה, האם הכספים ייוחסו לי לאותה שנת מס שהפקדתי אותם לצורך הניכוי והזיכוי.
<ירון גינדי: התשובה כמו שאני רואה מצור היא לא.
<ירון גינדי: צריך לחשוב על זה.
אלי אלאלוף: אני יודע את זה.
אלי אלאלוף: כל מי שרוצה להפקיד משהו, נגיד על חשבון שנה שעברה, היו אומרים לי תקפוץ.
אלי אלאלוף: למה מה שנראה טבעי היום, צריך חוק מיוחד בשביל זה?
<ירון גינדי: אם לא מתקנים את זה על השנה אחורה, צריך לתקן את זה כך.
<ירון גינדי: אם מתקנים את זה על השנה אחורה כמו שאמרנו, אין בעיה.
אלי אלאלוף: תהיה התייחסות לזה.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אנחנו משחררים אתכם.