GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<בקי קשת כהן: ברגע שהכספים מועברים לקופות, ואני לא רואה פה שום מקום שכתוב באופן כל שליש הקופה תדווח ותאשר שאכן ההפרשים לטובת הפריפריה בוצעו והוצגו בפריפריה, לטובת תושבי הפריפריה, אז בעצם זו הסרת אחריות מטעם המדינה שבוחרת להשתמש בשיטת שוק פתוח במקום שכבר הוכח שזה לא עובד.
<בקי קשת כהן: זה לא עובד לומר שאנחנו ניתן יותר כסף לפריפריה כי זה עולה יותר.
<בקי קשת כהן: מה שאמת ויציב זה עולה יותר מהרבה סיבות אבל זה לא עוזר לנו כשזה לא קורה בפועל, הכספים האלה, שנועדו לפריפריה ולתושבי הפריפריה לא מגיעים.
<בקי קשת כהן: כל עוד לא יהיה דיווח ולא תהיה התליה של המשך התשלומים הדיפרנציאלים האלה וביצוע בפועל אז אנחנו נצא עם הצהרות מהפה אל החוץ בלבד בלי שום אחיזה, בלי שזה יהיה - -
אלי אלאלוף: ברשותך, הצטרף אלינו חבר הכנסת דוקטור עבדאללה אבו מערוף.
אלי אלאלוף: יש לי עוד פניה – דבי גילד חיו, בבקשה.
<דבי גילד חיו: אני רק אצטרף לדברים של בקי, שאם המטרה של התקצוב הדיפרנציאלי היא לא רק לפצות על הוצאות אלא גם להביא לצמצום פערים, אז חשוב שנראה לאן הכסף הזה באמת מגיע ושישמש למטרה הזאת.
אלי אלאלוף: יש הערות חשובות.
<ניר קידר: קודם כל, בתיקונים שאנחנו עושים עכשיו אין התייחסות, אנחנו לא נוגעים בסוגיית הפריפריה.
<ניר קידר: סוגיית הפריפריה בוועדה של 2010 ניתן לזה דגש.
<ניר קידר: אגב, בהחלטת הממשלה בנושא הצפון שעברה ביום ראשון האחרון, נאמר שם שבכוונת ועדת הקפיטציה לתת אפילו מה שאתה מצפה לקבל בתוך פחות משלושה חודשים ותקבל, להגדיל את החלק של הפריפריה בשינוי הקרוב שיעשה.
<ניר קידר: זה גם מופיע בהחלטת הממשלה מיום ראשון.
<ניר קידר: לגבי הבחינה עצמה – אנחנו לא מחייבים את הקופה.
<ניר קידר: כל שקל שיוצא לפני 5, לראות שהוא יוצא על פני 5 וגם על הפריפריה.
<ניר קידר: יש לנו את המנגנון של מבחני תמיכה.
<ניר קידר: במבחני תמיכה נותנים לקופות עשרות מיליוני שקלים והן ממש נדרשות לדווח כמה הן עשו בכל ישוב ויישוב.
אלי אלאלוף: מה התדירות של הדיווח?
<ניר קידר: פעם בשנה.
<ניר קידר: פעם בשנה הנתונים האלה, ואני יכול להגיד היום שיש לנו נתונים גם על סוגיה של קידום בריאות וטיפול בסוכרת, ובעבר עשינו גם בהשקעה בתשתיות.
<ניר קידר: אלה מבחני תמיכה שאנחנו מפרסמים והקופות מדווחות ממש בצורה הפרטנית.
<ניר קידר: אנחנו מקבלים את הנתונים האלה רק על קופות שבאמת עומדות בדברים האלה.
<ניר קידר: אנחנו רואים שנתנו שם את השירותים, הן מקבלות את הכסף.
<ניר קידר: אנחנו נותנים אפילו עדיפות לא רק לפריפריה גיאוגרפית אלא גם לפריפריה חברתית.
<ניר קידר: לאזורים גיאוגרפיים ספציפיים שלא תמיד מופיעים בפריפריה, בנוסחת הקפיטציה.
<ניר קידר: אז ניתן לזה דגש הרבה מאד ותשומת לב שלנו.
<ניר קידר: אני מסכים שבקפיטציה אנחנו לא עוקבים שכל שקל, שנאמר פה שהולך לשיניים, באמת מגיע לשיניים.
<ניר קידר: ושהולך לבני 40 מגיע לבני 40.
<ניר קידר: מה שהולך לפריפריה, הולך לפריפריה.
<ניר קידר: יש לנו את המבחנים שלנו סביב הזמינות והאיכות של השירותים.
<ניר קידר: התפקיד שלנו לדאוג שגם אם יש שקל אחד עודף לפריפריה, לדאוג שתהיה זמינות של שירותים בפריפריה, והחוק גם נותן את המנגנונים האלה.
<ניר קידר: מבחינתנו הסוגיות האלה מופרדות על תקצוב ואיכות השירותים.
<ניר קידר: צריכים לדאוג לאיכות השירותים והזמינות גם אם אין עודפים ושקל אחד בקפיטציה לטובת - - -
אלי אלאלוף: יש לכם את היכולות באמת להשפיע על הקופות?
<ניר קידר: אני חושב שמבחני התמיכה מראים באמת שינוי בהתנהגות הקופות.
אלי אלאלוף: ומבחני התמיכה זה מין בונוס שהם מקבלים?
<ניר קידר: זה לא בונוס, זה בנוסף לעלות הסל.
<ניר קידר: זה דברים שהן צריכות לספק, ושם זה המקום שלנו, שאנחנו גם נותנים עדיפות לפריפריה, גם חברתית וגם גיאוגרפית.
<ניר קידר: באמת בודקים פר ביצוע אבל מעבר לזה, החובה שלנו היא כל הזמן לבדוק שהזמינות של השירותים והפריסה שלהם תהיה לפי הכללים שבמרכז, כמו בפריפריה וגם לא היה שום שקל נוסף בקפיטציה לטובת הנושא הזה.
<בקי קשת כהן: אפשר שאלה אחת?
<בקי קשת כהן: אני מבקשת לדעת כמה אחוז מתקציב הבריאות כלול בתמיכות האלה שמותנות בדיווח?
<בקי קשת כהן: דבר שני, אני מאד שמחה לשמוע שאתם לוקחים על עצמכם בדיקת נגישות וכולי, אבל הנתונים על החוסר נגישות והחוסר שירותים והפערים העצומים בין הפריפריה למרכז מדברים בפני עצמם.
<בקי קשת כהן: קשה לי להבין, אם אתם עוקבים אחרי זה, איזה ביטוי יש, ולמה שלא תפנימו בכסף הגדול ביטוי לתוצאות של הבדיקות לפערים המטורפים שקיימים?
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד לכם, חברים: אתם פה פותחים דיון פילוסופי.
אלי אלאלוף: עם כל הכבוד, אתם באים לפגישה בנושא ספציפי אז בואו נתחשב.
אלי אלאלוף: יש לנו דיונים על נושא בצורה פתוחה, כמו שהיה הבוקר.
אלי אלאלוף: כל הנושא בפריפריה, נושא של רפואת המשפחה ורפואת הקהילה ודברים מסוג זה כולל דיון באופן כללי על התקציבים.
אלי אלאלוף: אנחנו פה באנו לדון בנושא מאד ספציפי.
אלי אלאלוף: בואו נתרכז, אחרת אני בטוח שיש לך הרבה מה להגיד אבל כרגע, בואו נסתפק בדיון הספציפי שאליו התכנסנו.
<בקי קשת כהן: לא פילוסופי.
אלי אלאלוף: גברת, אני אתן לך את רשות הדיבור למרות שאולי את גם רוצה משהו כללי.
<דבי גילד חיו: זה נכון, ואולי זה גם היה מתאים יותר לדיון הקודם שהיו הרבה אנשים ולא היה אפשר אבל אני אומרת שאם הכלי הזהף יש הרבה כלים שיכולים לשמש לצמצום פערים.
<דבי גילד חיו: אנחנו שומעים הרבה שנים שהכלי של קפיטציה יכול להיות כלי מרכזי ולראיה, עכשיו רוצים גם להגדיל את התקצוב לפי אשכולות של הישובים.
<דבי גילד חיו: מצד שני, אומרים לנו: לא, אנחנו לא בודקים באמת שהכסף מגיע לפריפריה.
<דבי גילד חיו: כלים אחרים גם לא מקודמים.
<דבי גילד חיו: אחד הכלים המרכזיים שאנחנו כבר דורשים שנים, ועכשיו יש לנו עתירה גדולה על זה, לאגודה, ביחד עם פעילים וארגונים נוספים, זה לקבוע קריטריונים של זמן ומרחק, שהיו צריכים לעשות אותם לפי חוק בריאות ממלכתי, שמעולם לא נקבעו למעט לאיזה שני שירותי בריאות.
<דבי גילד חיו: ב"וועדת גרמן" אמרו שצריך לעשות את זה, שזה חשוב.
<דבי גילד חיו: אלה כלים משמעותיים לצמצום פערים בפריפריה אבל זה לא מקודם ולא נעשה.
<דבי גילד חיו: אז את הקפיטציה אי אפשר לבדוק, קריטריונים לא קובעים לפי סוגי.
<דבי גילד חיו: ..
אלי אלאלוף: היות ושוב, אני חוזר, אני בטוח שכל הדברים שאת אומרת, התשובה היא שאת צודקת.
אלי אלאלוף: הפריפריה, דנו בזה, מקבלת פחות ממה שהיתה צריכה לקבל רק בהשוואה להמלצה במחקר.
אלי אלאלוף: לא נדבר בגלל המצב הסוציו-אקונומי, שהיתה צריכה לקבל יותר ממה שהמרכז צריך לקבל.
אלי אלאלוף: זה דיון כללי.
אלי אלאלוף: אני מציע שנישאר.
אלי אלאלוף: אם את רוצה התייחסות, אני מוכן לקבל את זה בכתב ולבקש מהמשרדים הרלוונטיים לתת לנו תשובה בכתב.
אלי אלאלוף: יש להם יחידה מאד ברמה.
אלי אלאלוף: הלוואי שהיינו מוצאים את זה בעוד כמה משרדים.
<ניר קידר: אני מצטרף לאמירה שלא נהיה היחידים שיש להם יחידה לצמצום פערים ויהיו עוד משרדים.
אלי אלאלוף: בבקשה, עוד מישהו רוצה מהחברים?
אלי אלאלוף: אז ברשותך, אנחנו צריכים לקרוא?
<נעה בן שבת: כן, אנחנו צריכים לקרוא.
<נעה בן שבת: "תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הקצאה לקופות חולים)(תיקון), התשע"ו-2016 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 17(א) ו-(א1) ו-60 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי,התשנ"ד-1994 (להלן-החוק), בהסכמת שר האוצר, באישור ושר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ובאישורו לפי סעיף 17(א) לחוק, ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 1 1.
<נעה בן שבת: בתקנה 1 לתקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הקצאה לקופות החולים),התשנ"ה-1995 (להלן- התקנות העיקריות), במקום הטבלה יבוא: " וכאן צריכה להופיע הטבלה.
<נעה בן שבת: אני לא יודעת מדוע זה מופיע כאן אבל הטבלה צריכה להופיע מיד אחרי הדברים שאנחנו אומרים ולא כפי שמופיע פה, בדף.
<נעה בן שבת: הטבלה, אני רוצה לציין שהאחוזים פה שמדובר בהם, יש פה חלוקה בין "לא לתושב פריפריה" ל"תושב פריפריה", בין נקבה לזכר וחלוקה לפי גילאים.
<נעה בן שבת: החלוקה הזאת, אני רואה שבאופן בסיסי, כשאנחנו מדברים על גילאי 55 ומעלה, יש ירידה באחוזים בטור ב'.
<נעה בן שבת: השאלה מה היא משקפת, הירידה הזאת, בגילאים המבוגרים.
<ניר קידר: אני אסביר: כפי שאמרתי, התחשיב לצורך תיקון הטבלה נעשה לפי ההנחות של הרפורמה, של אחוזי הטיפול לילדים ולמבוגרים.
<ניר קידר: עכשיו, הקפיטציה היום באה ואומרת ששירותי הבריאות באשפוז, בתרופות, אנחנו רואים שהצריכה של אוכלוסייה מבוגרת גבוהה יותר מאשר אוכלוסיית הביניים והאוכלוסייה הצעירה.
<ניר קידר: בהנחות של הרפורמה, אנחנו רואים שההנחות בתחום בריאות הנפש וטיפולים אמבולטוריים במרפאה, אנחנו לא רואים שהטיפול של בני 70, מספר הטיפולים שהם יצטרכו של בריאות הנפש גבוהה יותר מבני 40 מהבחינה הזאת.
<ניר קידר: ואז, ברגע שאנחנו מכניסים נתון שהוא ממוצע לכל קבוצת הגיל אז החלק של הקשישים קצת יורד כי זה בעצם הופך להיות ממוצע משוקלל של הקפיטציה הקודמת יחד עם הנתון הזה, שרואה את כל האוכלוסייה המבוגרת.
<ניר קידר: אז רואים פה ירידה כשעושים את הממוצע המשולב.
<ניר קידר: מבחינת הסל עצמו, של השירותים הכללים, אין ירידה.
<ניר קידר: פשוט החיבור של שתי הנוסחאות האלה ביחד מביא לתוצאה הזאת.
<נעה בן שבת: עכשיו אנחנו עוברים לתקנה 2.
<נעה בן שבת: אני לא אקרא את הטבלה אבל המספרים מופיעים כאן, בטבלה.
העיקריות יבוא: הקצאה לגבי תחום שירותי אשפוז פסיכיאטרי" התקנות שנקרא עכשיו מעודכנות לפי אותו סעיף חדש שנמצא בסעיף 17 ו-17(א1).
העיקריות יבוא: הוא מדבר על מרכיב ההוצאות הצפויות.
העיקריות יבוא: הוא מתייחס רק לתחום של בריאות הנפש ואחרי זה, בתקנה הבאה לתחום של נפגעי עבודה.
העיקריות יבוא: התחומים האלה, אנחנו מדברים על תחומים שמצאתם מספר המבוטחים המשוקלל מיצה את עצמו וצריך את התיקונים הנוספים מעבר למספר המבוטחים המשוקלל.
<ניר קידר: כמו שהסברתי בהתחלה.
<נעה בן שבת: 1"א.
<נעה בן שבת: (א)
<נעה בן שבת: לעניין תקנה זו – "אשפוז פסיכיאטרי" – אשפוז או אשפוז יום בבית חולים פסיכיאטרי או במחלקה פסיכיאטרית בבית חולים כללי; "היקף כספי מוגדר א'" - 1,292 מיליון שקלים חדשים במחירי מדד יוקר הבריאות לשנת 2016, והחל בשנת 2017 ואילך – גם בתוספת עדכון עלות הסל בשל השינויים הדמוגרפיים שחלו באוכלוסייה, אם קבעו שר הבריאות ושר האוצר עדכון כאמור לפי סעיף 9(ב)(3) לחוק" זאת אומרת, מביאים בחשבון גם את מחירי מדד יוקר הבריאות וגם אם יהיה עדכון דמוגרפי, אז גם את העדכון הדמוגרפי משנת 2017 ואילך.
<נעה בן שבת: ""מועד הבחירה"- אחד מהמועדים המנויים בתקנה 4 לתקנות ביטוח בריאות ממלכתי (חלוקת תקבולים), התשנ"ה-1995, לפי החלטת המוסד לביטוח לאומי.
<נעה בן שבת: " אלה מועדים בחודש מסוים, בכל חודש, אחד מהמועדים באותו חודש שבו המוסד לביטוח לאומי - - - לכן קראתם להם "מועדי בחירה", כי הבחירה נתונה למוסד לביטוח לאומי.
<נעה בן שבת: "הסכום לחלוקה" – כהגדרתו בסעיף 18(א) לחוק; "רגרסיה לינארית"- שיטת אמידה סטטיסטית לכימות הקשר בין ערכי משתנה תלויים לערכי משתנה בלתי תלויים; "שיעור הבסיס" – שיעור המחושב בהתאם לחלקם של מבוטחי כל אחת מקופות החולים במספר ימי האשפוז הפסיכיאטרי, בשנים 2006 עד 2014, בהתאמה למחירם במחירון משרד הבריאות, בתוספת שיעור קו המגמה לשנים 2015 עד 2017, ושהוא, בנוגע לכל קופת חולים כמפורט להלן לצידה: (1) קופת חולים שרותי בריאות כללית- 62.8310%; (2) קופת חולים מכבי שרותי בריאות – 19.2707%; (3) קופת חולים לאומית – 8.2830% ; (4) קופת חולים מאוחדת – 9.6153%;" כאן בעצם נבנה הבסיס, שהוא אותו מרכיב הוצאות זכויות של הקופה.
<נעה בן שבת: "שיעור קו המגמה" – שיעור המתקבל מקו המגמה שחושב באמצעות רגרסיה לינארית" כמו שראינו את ההגדרה קודם, "על בסיס סדרת נתונים המתייחסת לחלקם של מבוטחי כל קופת חולים בסך ימי האשפוז הפסיכיאטרי בכלל בתי החולים הפסיכיאטריים לטיפול בחולי נפש, בשנים 2006 עד 2014, ושהוא, בנוגע לכל קופת חולים כמפורט להלן לצדה: (1)
<נעה בן שבת: קופת חולים שרותי בריאות כללית: 1.0055%- ; (2)
<נעה בן שבת: קופת חולים מכבי שרותי בריאות: 0.4997% ; (3)
<נעה בן שבת: קופת חולים לאומית: 0.1901% ; (4)קופת חולים מאוחדת: 0.3157% ;" זאת אומרת, לגבי קופת חולים "שירותי בריאות כללית" קו המגמה מראה שתהיה ירידה לטובת תוספת בקופות האחרות.
<אורן גבע: אני רק אבהיר: לא מדובר באחוז אלא בנקודות האחוז.
<אורן גבע: כלומר, חלקה של כללית לא קטן באחוז אחד אלא הוא קטן אחד נקודות האחוז.
<אורן גבע: כלומר, הוא יורד מ-62 ל-61.8.
<אורן גבע: הוא לא קטן ב-0.6%.
<אורן גבע: רק שיהיה ברור.
עבדאללה אבו מערוף: בכללית כמה הוא יורד?
<אורן גבע: כך קו המגמה.
<אורן גבע: כלומר, כשניתחו את הנתונים מ-2016 עד 2014 ראו שהם יורדים בממוצע באחוז אחד כל שנה, אחד נקודת אחוז כל שנה, ולכן ממשיכים את קו המגמה הזה.
<אורן גבע: אולי שווה לרשום נקודות האחוז במקום אחוזים.
<נעה בן שבת: זה יעזור אם נזיז את הנקודה שמאלה אחד?
<אורן גבע: במקום סימן אחוז צריך לרשום נקודות האחוז.
אלי אלאלוף: למה זה חייב להיות בפירוט כזה, ארבע ספרות אחרי?
<רני פלוטניק: אחרת זה לא מסתכם לך ל-100%.
אלי אלאלוף: אין לך פתרון לזה?
<נעה בן שבת: אז עד עכשיו קראנו את ההגדרות לצורך התקנה הזאת.
<נעה בן שבת: "(ב) על אף האמור בתקנה 1," – זה התקנה הכללית לגבי החלוקה לפי מספר מבוטחים משוקלל, "לעניין היקף כספי מוגדר א' מן הסכום לחלוקה, לגבי תחום שירותי אשפוז פסיכיאטרי, תיעשה ההקצאה לקופות החולים, מידי חודש במועד הבחירה לפי חלקה היחסי של כל אחת מקופות החולים, לעומת היתר, בתחום האמור כמפורט להלן: (1) בשנת 2017 – לפי שיעור הבסיס; (2) משנת 2018 ואילך – לפי שיעור הבסיס בתוספת שיעור קו המגמה.
<נעה בן שבת: תקנה 1ב שגם אותה רוצים להוסיף: הקצאה לגבי תחום נפגעי עבודה.
<נעה בן שבת: "1ב.
<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנה 1, לעניין היקף כספי מוגדר ב' מן הסכום לחלוקה, תיעשה ההקצאה לקופות החולים לגבי תחום נפגעי עבודה, מידי חודש במועד הבחירה לפי חלקה היחסי של כל אחת מקופות החולים, לעומת היתר, בתחום האמור כמפורט להלן: - -
<קריאה: מדי חודש?
<נעה בן שבת: ההקצאה תעשה מדי חודש.
אלי אלאלוף: זה מתאים לך?
<קריאה: השאלה אם זה מגיע אלינו.
<קריאה: זו השאלה הגדולה.
<קריאה: שירותים, שירותים.
אלי אלאלוף: לא תקבל כסף, לא רוצים לסבך אותך עם כסף.
<קריאה: שירותי נכים.
<קריאה: אני עכשיו בעל הבית פה.
<קריאה: אני משפחה פה.
<נעה בן שבת: "החלק היחסי של כל קופה יחושב על פי ממוצע חלקה בהוצאות רכש השירותים לנפגעי תאונות עבודה בכל אחת מהשנים 2010 עד 2015, והוא יהיה כלהלן: לגבי קופת חולים שרותי בריאות כללית- 57.142%; לגבי קופת חולים מכבי שרותי בריאות- 23.169%; לגבי קופת חולים לאומית- 9.744%; לגבי קופת חולים מאוחדת- 9.945%.
<נעה בן שבת: לעניין תקנה זו, "הוצאות רכש השירותים לנפגעי עבודה" – החלק היחסי של כל קופת חולים בתמורה ששילם המוסד לביטוח לאומי לקופות החולים בעד מתן השירותים בידי הקופות לנפגעי עבודה.
<נעה בן שבת: " זה באותן שנים שבהן מוטב - - - של המוסד לביטוח לאומי.
<נעה בן שבת: ""היקף כספי מוגדר ב' 579 מיליון ₪ במחירי מדד יוקר הבריאות לשנת 2016, והחל בשנת 2017 ואילך - גם בתוספת עדכון עלות הסל בשל השינויים הדמוגרפיים שחלו באוכלוסייה, אם קבעו שר הבריאות ושר האוצר עדכון כאמור לפי סעיף 9(ב)(3) לחוק.
<נעה בן שבת: " "מועד הבחירה"- אחד מהמועדים המנויים בתקנה 4 לתקנות ביטוח בריאות ממלכתי (חלוקת תקבולים), התשנ"ה-1995, לפי החלטת המוסד לביטוח לאומי.
<נעה בן שבת: "הסכום לחלוקה" – כהגדרתו בסעיף 18(א) לחוק;"
<קריאה: סליחה רגע, בקשר לתקנה הזאת לא של תאונות עבודה אלא של בריאות הנפש, התוספת של שיעור קו המגמה, אז בסעיף קטן (1) זה בשנת 2017 לפי שיעור הבסיס, ובסעיף קטן (2) משנת 2018 ואילך לפי שיעור הבסיס בתוספת קו המגמה.
<קריאה: חשוב לנו להבהיר בתקנות - -
<נעה בן שבת: זה מה שכתוב, לא?
<רני פלוטניק: חשוב לנו להבהיר בתקנות שבשנת 2018 תהיה תוספת.
<רני פלוטניק: בשנת 2019 תהיה תוספת על בסיס שנת 2018 - -
<אורן גבע: זה לא חד-פעמי ב-18.
<רני פלוטניק: חשוב לנו שכל שנה תתבסס על השנה קודמת שלה - -
<אורן גבע: שאלה אם הניסוח הזה של "ואילך" הוא ברור.
<נעה בן שבת: אתה אומר בכל שנה, בתוספת שיעור קו המגמה לשנה שקדמה לה?
<רני פלוטניק: כן.
<רני פלוטניק: שלא יהיה מצב שמ-2018 ואילך, בכל שנה זה יהיה אותו.
<רני פלוטניק: ..
<נעה בן שבת: בכל שנה משנת 2018.
<אורן גבע: בכל שנה, ב-18 הורדתי לה אחוז, ב-19 הורדתי לה עוד אחוז, ב-20 עוד אחוז וכן הלאה.
<נעה בן שבת: אוקי.
<נעה בן שבת: אז נבהיר שהתוספת של שיעור קו המגמה הוא לכל שנה משנת 2017.
<נעה בן שבת: שיעור הבסיס נשאר כפי שהיה ב-2017, ותוספת שיעור קו המגמה - -
<אורן גבע: אולי נרשום משנת 2018 ובכל שנה לאחר מכן.
<נתן סמוך: לפי שיעור הבסיס בתוספת שיעור קו המגמה לעומת השנה שקדמה לה.
<אורן גבע: בדיוק.
<אורן גבע: נכון, זה מה שנתן אמר.
<אבנר עורקבי: מדובר פה בנפגעי עבודה, במגמה הזאת?
<נעה בן שבת: זה רק לגבי הפסיכיאטריה.
<נעה בן שבת: "הוראת שעה", שזה תקנה על התקנות המתקנות.
<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנה 1 לתקנות העיקריות, כתיקונה בתקנות אלה, ובתקנות 1א, ו-1ב לתקנות העיקריות, כנוסחן בתקנות אלה, בכל אחד מהחודשים פברואר 2017 עד דצמבר 2017, במועד הבחירה, יתווסף לחלקה של כל אחת מקופות החולים בסכום לחלוקה, הסכום המפורט לצדה:" בחלק מהמקרים הוא חיובי ובחלק מהמקרים הוא שלילי.
<נעה בן שבת: התוספת כמובן שלילית, זאת אומרת גריעה מהסכום שמגיע לה.
<נעה בן שבת: "(1) קופת חולים שרותי בריאות כללית - 14,081,420 שקלים חדשים; (2) קופת חולים מכבי שרותי בריאות - 10,329,419- שקלים חדשים; (3) קופת חלים לאומית - 959,952 שקלים חדשים; (4) קופת חולים מאוחדת –4,711,953- שקלים חדשים.
<נעה בן שבת: תחילתן של תקנות אלה ביום ה' בשבט התשע"ז, (1 בפברואר 2017).
עבדאללה אבו מערוף: מי שאתם חייבים לו כסף, למה לא להעביר לו כסף בפעם אחת?
<אורן גבע: דיברנו על זה.
<אורן גבע: הוועדה ביקשה שננסה למצוא - -
אלי אלאלוף: תוך שלושה חודשים נעביר את זה.
<אורן גבע: - - פתרון, ואמרנו שנבדוק את זה.
נורית קורן: כלומר, זה לא מופיע בתקנות.
עבדאללה אבו מערוף: בפרוטוקול זה רשום.
אלי אלאלוף: בפרוטוקול זה רשום שיעשו הכל כדי שבתשלומים הראשונים, פברואר, מרץ, אפריל, יחסלו את החוב.
אלי אלאלוף: כן אבנר.
<אבנר עורקבי: השאלה שלי: האם הסכומים האלה, שמוספים השנה, הם נוספים לסכום שנוסף ב-2016?
<אבנר עורקבי: הרי אנחנו יודעים שב-2016 ביטוח לאומי גרע ממנו חצי מיליארד שקל והעביר אותו לביטוח לאומי לטובת נפגעי עבודה.
<אבנר עורקבי: כרגע אנחנו עדין בודקים את זה.
אלי אלאלוף: רק ניר יכול לענות לאבנר.
<ניר קידר: הסכומים בגין נפגעי עבודה נכללו כבר בסל ב-2016.
<ניר קידר: כאן אנחנו מדברים על איך לחלק את זה בין קופות החולים.
<ניר קידר: בתקנות האלה אין תוספת של משאבים למערכת.
<ניר קידר: אנחנו רק מדברים איך לחלק את הכסף שקיים והתווסף בבריאות הנפש ב-2015 ונפגעי עבודה ב-2016, איך לחלק את זה בצורה ההוגנת והנכונה בין קופות החולים.
<ניר קידר: אין פה תוספת של משאבים.
<ניר קידר: כן נאמר שהסכומים האלה כל שנה יקודמו לפי מדד יוקר הבריאות ולפי תוספת שתינתן לגידול האוכלוסייה בקופות החולים.
<ניר קידר: אז זה מוצמד למדדים האלה אבל אין פה תוספת משאבים בתקנות.
<ניר קידר: זה רק איך מחלקים.
<אבנר עורקבי: אז לכאורה אני מבין פה שאתם מוסיפים כל שנה סכום מסוים בהתאם לתשומות הבריאות, נכון?
<ניר קידר: זה מוצמד באופן ריאלי גם לעלויות, למדד יוקר הבריאות וגם לגידול האוכלוסייה.
<ניר קידר: בכל מקרה, הסל גדל במדדים האלה.
<ניר קידר: כיוון שהסל גדל במדדים האלה, גם הסכום לחלוקה בין קופות החולים יגדל לפי אותם מדדים כדי לשמור על ההוגנות בתהליך.
<ניר קידר: אבל הסל גם ככה גדל לפי...
אלי אלאלוף: כם, אני רוצה להצביע כדי לשחרר את חברי הכנסת אבל לפני שהישיבה תסתיים אני הבטחתי תשובה לגבי בריאות השן על חשבון.
אלי אלאלוף: אז מי בעד התקנות?
אלי אלאלוף: אושרו.
אלי אלאלוף: מי יכול לתת תשובה לגבי בריאות השן?
<רני פלוטניק: אני כלכלן במינהל תכנון ואסטרטגיה במשרד הבריאות.
<רני פלוטניק: בהמשך לישיבה המקדימה שלנו והטענות שעלו מהנציגים של מאוחדת, ועדת הקפיטציה שצפויה בחודשים הקרובים לסיים את עבודתה בחנה גם את הנושא הזה, של שיניים לילדים, והיא תכניס את זה כראש הוצאה בנוסחה החדשה.
אלי אלאלוף: זאת אומרת, בשלושה החודשים הקרובים גם ישלמו על העבר וגם תהיה נוסחה חדשה.
<רני פלוטניק: לא, לא.
<רני פלוטניק: זה רק מכאן ואילך.
אלי אלאלוף: מכאן ואילך.
<אבנר עורקבי: אפשר להוסיף את הילדים בעלי צרכים מיוחדים, הנכים, ולא רק ילדים רגילים.
<אבנר עורקבי: מדובר על קבוצת אוכלוסייה של ילדים בעלי צרכים מיוחדים שהמורכבות של הטיפול הרפואי מאד מאד יקרה לגבי - -
אלי אלאלוף: ברפואת השיניים?
נורית קורן: דיברנו על זה.
אלי אלאלוף: נורית, רצית משהו?
נורית קורן: כן, דיברנו על זה קודם ואני ביקשתי שהם יתנו לנו את העלות.
נורית קורן: עכשיו תרחיב את זה לצרכים מיוחדים, אני הלכתי רק לפלח אחד של בריאות השן לילדים עם צרכים מיוחדים בכלל ושיתוק מוחין.
נורית קורן: צריך לקחת את האוכלוסיות הכי קשות.
נורית קורן: רציתי לשאול, אדוני היושב ראש, מה בקשר לכספים בקשר להתמחות בבריאות הנפש, למתמחים של הפסיכולוגיה?
נורית קורן: יש התקדמות בנושא הזה?
<ניר קידר: לצערי, מי שנמצא פה סביב השולחן זה לא האנשים שאחראים.
<ניר קידר: אם את רוצה לשלוח בצורה ישירה - -
אלי אלאלוף: אני מבקש שתיקח את זה לתשומת לבך ותעביר את זה בתוך המשרד ותתנו תשובה בכתב.
נורית קורן: כן, בבקשה, זה מאד חשוב.
נורית קורן: זה חשוב כי לא ניהלנו פה דיון.
אלי אלאלוף: רני ייתן לך את התשובה.
אלי אלאלוף: זה בפרוטוקול, רן.
אלי אלאלוף: אתה צריך לתת תשובה לגבי הסיכום.
אלי אלאלוף: לא רק המקדמות, הסיכום של "אסותא" לגבי הרופאים העולים.
אלי אלאלוף: אז הישיבה נעולה.
אלי אלאלוף: הנושא: הצעת חוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015.
אלי אלאלוף: הודעה ראשונה.
אלי אלאלוף: אני מתנצל בשם שר החקלאות, מר אורי אריאל, שנאלץ לעלות לנגב לאירועים שמתרחשים באזור חורה.
אלי אלאלוף: אנחנו משתתפים בצער המשפחות של הנפגעים.
אלי אלאלוף: כרגע יודעים ששנים נהרגו.
מירב בן ארי: אחד מהם זה מחבל.
מירב בן ארי: ברשותך, אני אשתתף בצער של משפחה אחת ולא בצער של המשפחה השנייה - פעיל של דאעש.
בצלאל סמוטריץ': מצטרף לדבריה של חברתי.
בצלאל סמוטריץ': את יודעת, אני לא מסתמך על הודעות של - - -
מירב בן ארי: זו הודעה של המשטרה.
אלי אלאלוף: לא של המשטרה, לא ראיתי.
בצלאל סמוטריץ': הודעה רשמית של המשטרה.
מירב בן ארי: אדוני היושב ראש, אני אומרת לך גם כחברה, זו הודעה רשמית של המשטרה.
אלי אלאלוף: מירב, עם כל הכבוד לך, אני מבקש לסיים את ההודעה.
אלי אלאלוף: אני מצטער על כל הרוג שיש.
אלי אלאלוף: כרגע, היות שלא קיבלנו הודעה רשמית על האירוע, אני מציין שני הרוגים לפי התקשורת.
אלי אלאלוף: ברגע שיהיה, לי יש גם מה להגיד כמוך בטוח.
אלי אלאלוף: אנחנו מצטערים.
אלי אלאלוף: אני דווקא רוצה לברך את המשטרה ואת כל מקבלי ההחלטות בדבר הכנסת סדר באזור הנגב, שהוא באזור פרוע לגמרי, והשליטה בו גם על-ידי המשטרה, וגם על-ידי הזרועות שלה, לצערי, אינן מספיקות.
אלי אלאלוף: אני מאחל לשר אורי אריאל, להצליח בתפקידו היום.
אלי אלאלוף: אני מודה שגם התרגשתי שזה התלווה בברכת כוהנים בשמו.
אלי אלאלוף: ברשותכם, עוד הודעה.
אלי אלאלוף: היות ויש הצעה מיוחדת שאושרה על-ידי מליאת הכנסת בקריאה טרומית של חבר הכנסת אמיר אוחנה, והיות ונבצר ממנו, הוא בישיבה מיוחדת שלא יכול היה לוותר ובהסכמתי, אני נתתי את ההסכמה שלי שלא נדון בהצעה שלו בקונטקסט הנוכחי בישיבה הזאת.
מיקי לוי: הצעה לסדר היום, אדוני, בבקשה, לעצם הדיון עצמו.
מיקי לוי: לפני כשבוע וחצי התנהל בג"צ בנושא השרות הלאומי.
מיקי לוי: התנועה לאיכות השלטון עתרה לבג"צ במספר נושאים.
מיקי לוי: אני שלחתי את פסיקתם, או את חוות דעתם של כבוד השופטים - ג'ובראן הנדל וסולברג, שהעירו הערות מהותיות, הייתי אומר, שחייבות לבוא בחשבון, בעצם הכנסת החוק.
מיקי לוי: אחד הדברים שהם העירו, ושראוי שהוועדה תדון בהם ותראה איך אנחנו נוכל לשלב את זה במסגרת החוק, זה התערבותם של גורמים פוליטיים בתוך הנהלה של אותן עמותות, דבר שהוא פסול מעיקרו.
מיקי לוי: אני לא יודע לתת תשובות, ואני אבקש את היועצת המשפטית של הוועדה, ואת משרד המשפטים לתת את חוות דעתם בעניין, איך אנחנו בתוך מסגרת החוק נוכל להגביל את זה.
מיקי לוי: אני גם שלחתי מכתב ליועצת המשפטית.
שולי מועלם-רפאלי: זה פסק דין חברי?
מיקי לוי: אתם תתנו לי לסיים, ואני אעביר את רשות הדיבור.
בצלאל סמוטריץ': נשמח לדעת מה זה מעורבות פוליטית.
מיקי לוי: אני אתן לך את הבג"צ, ואתה תלך ותעיין בו.
מיקי לוי: אני גם מוכן לסמן לך אותו.
מיקי לוי: לא נוכל להתעלם ממנו בשלב הזה חד-משמעי.
מיקי לוי: אני אבקש את חוות הדעת המשפטית של היועצת המשפטית של הוועדה עצמה - אני שלחתי לה מכתב.
מיקי לוי: דבר שני שאני מבקש לדון בו בהצעה לסדר היום - אני צללתי לתוך כל הדוחות הכספיים בעשור האחרון של השרות הלאומי.
מיקי לוי: מצאתי סדר גודל של פטור ממכרז, אדוני, בהיקף של 2.5 מיליארד שקלים.
מיקי לוי: כ-3 מיליארד, פחות אפילו, 2.5 מיליארד שקלים.
מיקי לוי: סליחה, 3.5 מיליארד שקלים.
מיקי לוי: פטור ממכרז – מדינת ישראל מתנהלת כמו חנות מכולת.
מיקי לוי: פטור ממכרז – 3.5 מיליארד שקלים.
אלי אלאלוף: מי קיבל את הפטור, על מה הפטור?
בצלאל סמוטריץ': פשוט לא יאומן.
מיקי לוי: אל תפריע לי בצלאל, אל תפריע לי.
מיקי לוי: אני מבקש חוות דעת, לי זה לא נראה תקין.
מיקי לוי: יש פטור ממכרז שמדינת ישראל נותנת לאותם גופים בסדר גודל של 3.5 מיליארד שקלים בעשור האחרון, זה 350 מיליון שקל בשנה.
מיקי לוי: פטור ממכרז, למה לא עושים מכרזים חדשים?
מיקי לוי: למה הפטורים האלה?
מיקי לוי: אני מבקש איכשהו שמדינת ישראל לא תתנהל כמו חנות מכולת, ולא תוציא פטורים בסדר גודל עצום - 3.5 מיליארד שקלים פטור ממכרז, אני מוכן לתת את הניירות, זה נראה למישהו נורמלי?
אלי אלאלוף: חברים, חברי חברי הכנסת, לגבי הבג"צ, אנחנו נבקש מהייעוץ המשפטי להתייחס.
אלי אלאלוף: לגבי הנושא של הפטור ממכרז זה לא על סדר היום.
אלי אלאלוף: אם תרצה, אני אבקש לדחות את זה.
אלי אלאלוף: רק לנושא הבג"צ, בבקשה, חבר הכנסת בצלאל.
בצלאל סמוטריץ': תשובה קצרה, אדוני היושב ראש.
בצלאל סמוטריץ': קודם כל ביחס לבג"צ אין החלטה, יש לזה פרוטוקול.
בצלאל סמוטריץ': עם כל הכבוד, גם ליועצים המשפטיים אני מציע לחכות ל- - - דבר שני, אנחנו לא מחויבים לבג"צ כי אנחנו המחוקק.
בצלאל סמוטריץ': בג"צ פוסק על-פי החוקים שאנחנו מחוקקים.
בצלאל סמוטריץ': תיאורטית אם אנחנו נחוקק שאין שום בעיה עם זה שיהיו אנשים שהם גם חרדים במפלגות פוליטיות בהנהלות כאלה, אז זה כנראה יהיה החוק, וגם בג"צ הצטרך לפסוק על-פי החוק הזה.
בצלאל סמוטריץ': אני רק מזכיר לחבר הכנסת לוי, שלא יהפוך לנו את היוצרות פה – זה לא שאנחנו כפופים למה שבג"צ אומר, אנחנו משרטטים לבג"צ את גבולות הגזרה שלתוכה אמור - - - דבר שני, ושוב, לא ראיתי את פסק הדין, אין פסק דין, לא מכיר יותר את הפרטים.
בצלאל סמוטריץ': אני רק רוצה שניזהר ונעשה דה-לגיטימציה לעצמנו.
בצלאל סמוטריץ': אנחנו אנשים פוליטיים, פוליטיקה זה דבר שבאמצעותו מנהלים מדינה.
בצלאל סמוטריץ': אנחנו צריכים מאוד להיזהר מלשתף פעולה עם הדה-לגיטימציה שעושים בציבור, או בתקשורת למערכת הפוליטית, מנסים לייצר איזשהו חיץ בין עשייה ואידיאולוגיה ומעורבות חברתית לבין פוליטיקה.
בצלאל סמוטריץ': פוליטיקה זה כאילו משהו מושחת, משהו נורא ואיום, אסור כמובן בשום פנים שגופים ממלכתיים יהיו מפלגתיים, יהיו פוליטיים במובן המצומצם של המלה.
בצלאל סמוטריץ': אבל גם לאנשים שהם עובדי מדינה מותר להיות חברים במפלגות פוליטיות.
בצלאל סמוטריץ': מותר שתהיה להם דעה פוליטית.
בצלאל סמוטריץ': אנחנו רוצים לעודד מעורבות.
בצלאל סמוטריץ': אני לא יודע בדיוק למה התכוון חבר הכנסת לוי, אבל אם הוא רוצה לייצר איזה מין מסך כזה – פוליטיקה זה מלה מגונה, אסור לה לגעת בשום דבר, והמדינה צריכה להתנהל בלי שום פוליטיקה.
בצלאל סמוטריץ': אפשר לסגור את הכנסת, אפשר.
בצלאל סמוטריץ': אפשר לייצר כאן איזה מין מועצת – איך זה עובד באיראן, יש מועצת מומחים, איך קוראים להם?
בצלאל סמוטריץ': המועצה העליונה, והיא תנהל את הכול.
בצלאל סמוטריץ': אנחנו חיים במדינה דמוקרטית.
בצלאל סמוטריץ': כולנו נבחרים, זאת לא מלה מגונה.
בצלאל סמוטריץ': כולנו מעורבים במערכות פוליטית, כך צריך להיות.
בצלאל סמוטריץ': ואני רוצה לומר עוד מלה אחת.