GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: למה לא לציין את זה פה במילה אחת?
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ב) אנחנו מדברים על החובה של גוף מוכר לשלם בעד המתנדב דמי ביטוח לאומי ודמי ביטוח בריאות.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על למעט מתנדב שהמוסד לביטוח לאומי הודיע שאין לגביו חבות בדמי ביטוח, בתקופה שבה אין חבות – אם יש מתנדבים שלא חבים לשלם לגביו, אם יש דבר כזה – כמובן לא תחול החובה.
<נעה בן שבת: בסעיף 11 באותו עמוד 13 – בקביעת התעריף – אנחנו מדברים על תעריף שייקבע באישור הוועדה – כך דובר בדיונים הקודמים – כדי לאפשר את הנושא של קביעת תעריף לכל – אמרנו שיש כל מיני אוכלוסיות שייקבעו לגביהן תעריפים מיוחדים, כי יש סוגי מתנדבים.
<שר-שלום ג'רבי: למה צריך את אישור הוועדה על התעריף?
<שר-שלום ג'רבי: אין לי בעיה, אבל למה?
<נעה בן שבת: השר בהסכמת שר האוצר.
<נעה בן שבת: יהיו לנו תקנות שבהן ייקבע התעריף.
<שר-שלום ג'רבי: כתוב: ובאישור הוועדה.
<נעה בן שבת: נכון, אנחנו רוצים שזה יהיה בוועדה.
<שר-שלום ג'רבי: כל שנה התעריף מתפרסם, כל 1 בספטמבר.
<שר-שלום ג'רבי: כל 1 בספטמבר נביא?
<נעה בן שבת: תפרסמו תקנות כל 1 בספטמבר?
<שר-שלום ג'רבי: עדכון תעריף.
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ב) יש פה הוראות לגבי המדדים ואופן עדכון התעריף, אבל התעריף הראשוני, מה הוא כולל?
<נעה בן שבת: מה רכיבי התעריף?
מירב בן ארי: אולי כדאי, נעה, שיקבע את התעריף הראשוני – כדאי להוסיף- - -
אלי אלאלוף: רק שלא תלמדו ממשרד הביטחון, כי הוא מביא בדרך כלל עדכון תקנות, עדכון תעריפים, באיחור של כמה חודשים.
אלי אלאלוף: תעשו את זה רק בפעם הראשונה, ושלום על ישראל.
<נעה בן שבת: סעיף קטן (ב) אומר שהרכיבים של התעריף, שנקבעו לפי סעיף קטן (א), הם נקבעו בתקנות בהסכמה ובאישור הוועדה - יתעדכנו במועדים ובהתאם למדדים שיקבעו בתקנות כאמור בסעיף קטן (א) – שם קובעים רק את המדדים - או בדרך אחרת שתיקבע בתקנות כאמור.
<נעה בן שבת: מאותו מועד אותו מנגנון מופעל ומעדכן את הרכיבים.
<נעה בן שבת: סעיף 11א הוא אותו סעיף של הגנה מפני העברה, שיעבוד או עיקול.
<נעה בן שבת: דיברנו עליו בדיון הקודם.
<נעה בן שבת: זה נשאר כפי שהוא – שתשלומים שמתנדב זכאי להם לפי התעריף אינם ניתנים להעברה, לשיעבוד או לעיקול בכל דרך שהיא, אלא לשם תשלום מזונות המגיעים מהזכאי לתשלומים לפי פסק דין של בית משפט או של בית דין מוסמך.
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ב): הוראות סעיף קטן (א) יחולו גם על תשלומים כאמור ששולמו באמצעות בנק או החברה הבת, כהגדרתה בחוק הדואר, בנותנה שירותים לפי סעיף 88א לאותו חוק, במשך 30 ימים מיום ששולמו.
<נעה בן שבת: (ג) אין בהוראות סעיף קטן (א) כדי לגרוע מזכותו של גוף מוכר לקזז מתשלומים כאמור באותו סעיף קטן סכום שהמתנדב חב לו, לפי כללים שיקבע השר.
<נעה בן שבת: פה יהיו כללי קיזוז, במקרה שהגוף המוכר - יש חובות הדדיים – לא יודעת אם יכול להיווצר כזה מצב, אבל אם קיים כזה מצב, יש אפשרות קיזוז.
<נעה בן שבת: אנחנו מורידים את ההצעה החלופית בהמשך לדיון שהתקיים בישיבה קודמת של הוועדה.
<נעה בן שבת: סעיף 12 נוגע להגבלות על עבודה ולימודים במהלך השירות.
<דרור גרניט: דרור, ממשרד המשפטים.
<דרור גרניט: סליחה, בסעיף קטן (ג) – על איזה חובות אנחנו חושבים פה, שיכולים לקום בין המתנדב לבין הגוף המוכר?
<צבי במברגר: חודש שעבר שילם לו יותר – בחודש הבא יכול לקזז לו.
<נעה בן שבת: קורים כאלה מצבים?
<צבי במברגר: למשל, היא עברה מתקן של בית לתקן של - - -, והמערכת שילמה חודש שעבר את התקן הגבוה יותר – בחודש הבא היא תקזז לה.
<נעה בן שבת: כל עוד לא היה איסור עיקול או שיעבוד וכו', לא היה צורך בהוראה הזאת, אבל ברגע שיש איסור כזה, צריך להבהיר מה קורה עם החובות ההדדיים.
אלי אלאלוף: הצעדים שנוקטים נגד המתנדבים הם לא חד-צדדיים וללא לידיעת המתנדב.
<נעה בן שבת: בסעיף 13 אנחנו מדברים על הגבלות על עבודה ולימודים בתקופת השירות.
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ג) אנחנו אומרים שאנחנו לא גורעים מהאמור בסעיפים 14 ו-15, שנוגע להכשרה מקצועית, אבל ההוראה הכללית קבעה שגוף מפעיל לא ישמש, במישרין או בעקיפין, כמקום עבודה של מי שמתנדב אצלו, ולא ישמש כמקום לימודים של מי שמתנדב אצלו, אלא אם כן התיר המנהל לימודים כאמור ובתנאים שהתיר; זה יחול גם לעניין גוף או אדם הקשור לגוף מפעיל כאמור.
<נעה בן שבת: היתה פה הסתייגות של חבר הכנסת מיקי לוי, שאמר שאסור באופן גורף להעסיק את המתנדב במסגרות שונות המופעלות על-ידו.
<נעה בן שבת: אני חושבת שהאיסור על עבודה הוא איסור גורף, אבל האיסור לא חל על הלימודים, אם התיר ללימודים כאמור.
<שר-שלום ג'רבי: זה חשוב.
<שר-שלום ג'רבי: עבודה זה נכון שלא, אבל אם המקום נותן הכשרה לילדה, שהם עושים את זה קבוצות – למה שבן או בת שירות לא ילמדו שם?
מיקי לוי: אין לי בעיה בזה.
מיקי לוי: אתה יודע בדיוק למה כוונתי.
מיקי לוי: אתה לא מכיר בנות שמתעסקות בדברים שלא נכללים במסגרת הזאת?
<שר-שלום ג'רבי: אבל זה לא זה.
בצלאל סמוטריץ': אנחנו לא מתייחסים עכשיו לשוליים.
אלי אלאלוף: למה הכוונה שלך?
מיקי לוי: זה ממש לא שוליים.
מיקי לוי: אני רוצה שהיא תועסק אך ורק במסגרות שלה - זה הכול.
<נעה בן שבת: אתה מתכוון לדוגמה שציינת בדיון הקודם, שמועסקות גם בקיטנות?
מיקי לוי: קיטנות של משרד החינוך זה המסגרות של משרד החינוך – אין לי בעיה, אבל קיטנות שלוקחים אותן במכרז פומבי של העיר קיסריה - בסדר?
מיקי לוי: נוח לי שם.
אלי אלאלוף: אין קיטנות שם...
מיקי לוי: יש.
בצלאל סמוטריץ': היא צריכה לעשות שירות לאומי מספר חודשים כלשהו.
בצלאל סמוטריץ': נגמרה שנת לימודים.
בצלאל סמוטריץ': אם הרשות המקומית רוצה קיטנה - מה הבעיה?
בצלאל סמוטריץ': חלק מהעניין.
מיקי לוי: אני רוצה שהיא תעסוק באמת באותן מסגרות.
מיקי לוי: תנסחי את זה איך שאת רוצה - מקובל עליי.
<נעה בן שבת: היא תמיד צריכה להיות מועסקת בגוף מפעיל ובפעילות של הגוף המפעיל.
אלי אלאלוף: אם הגוף המפעיל, המשימה שלו נגמרה בשמונה חודשים, ולמתנדב יש עוד ארבעה חודשים לשרת, אבל זה בתיאום עם הרשות עושים את זה.
אלי אלאלוף: בכל מקרה המתנדב לא הולך לשום דבר שהוא- - -
מיקי לוי: אדוני היושב-ראש, מה שאמרת, מקובל עליי.
<נעה בן שבת: זה באמת גם מה שכתוב.
מיקי לוי: אני רוצה שהיא לא תלך למקום שהיא לא צריכה להיות שם.
<נעה בן שבת: בעמ' 16, סעיף 13(ב), זה הנושא של תוכניות ההכשרה לשירות לאומי בתחומים שיקבע השר.
<נעה בן שבת: יכול להורות על תכניות הכשרה שונות לסוגים שונים של מתנדבים.
<נעה בן שבת: יש פה הסתייגות של חבר הכנסת מיקי לוי, שביקש לומר שהתחומים שיקבע השר צריכים להיות נוגעים לתחום הפעילות של השירות הלאומי או השירות הקהילתי, בשעה שעכשיו יכול להיות שהשר מורה על תחומי הכשרה כלליים, נושאים לאומיים, הכשרה כללית.
<שר-שלום ג'רבי: חבר הכנסת לוי יחזור בו, אני חושב.
<שר-שלום ג'רבי: למדנו להכיר אותו בוועדה.
<נעה בן שבת: אנחנו לא מדברים על אותה הכשרה מקצועית או מיוחדת; הכשרה כללית שניתנת למתנדבים.
<אוריאנה אלמסי: אוריאנה אלמסי, ממחלקת המחקר של הכנסת.
<אוריאנה אלמסי: השאלה, אם הוסדר העניין של המימון של ההכשרות, כי אז עלתה סוגיית המימון.
אלי אלאלוף: מה תשובת הרשות?
<שר-שלום ג'רבי: מה שאוריאנה מתייחסת – ואלה דברים שעלו גם כאן
<שר-שלום ג'רבי: בוועדה אצלך, אדוני היושב-ראש – זה הנושא של המגזר הלא יהודי.
<שר-שלום ג'רבי: קיבלנו תקציב מיוחד לטובת הכשרה במגזר הלא יהודי.
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו עושים פה פרויקט גם שם מעטפת וגם נושא של קורס עברית – 10 מיליון שקלים, וגם דבר נוסף, שנציג המשרד לביטחון פנים הציע – אני מדבר בשבחו – כאן, משרת אוניברסלי שייתן שירות לכולם, ויש תקציב להכשרה.
אלי אלאלוף: גם משרד האוצר.
<שר-שלום ג'רבי: ודאי, רק הוא לא כאן.
<שר-שלום ג'רבי: משרד האוצר השקיע בנו רבות בעניין.
<נעה בן שבת: בסופו של דבר כתוב שהאחריות למתן ההכשרה היא של הגוף המוכר.
<נעה בן שבת: אבל אתה אומר שיש מימון מיוחד לאוכלוסיות מיוחדות.
<שר-שלום ג'רבי: לא היה תקציב למגזר.
אלי אלאלוף: מצד שני, אתה יכול להיות במצב שיום אחד לא יהיה לך תקציב, והגוף המפעיל לא ימצא תקציב.
<שר-שלום ג'רבי: אבל אנחנו נותנים.
מיקי לוי: זה רשות וזה לא חובה.
<שר-שלום ג'רבי: היא לא חייבת לבוא לקורס עברית.
מיקי לוי: ברגע שאין לו תקציב, הוא לא מקיים.
<שר-שלום ג'רבי: זה בבסיס התקציב.
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו רק לא מחייבים את בת השירות, למשל, מהמגזר הלא יהודי לבוא לקורס עברית.
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו לא מחייבים שום דבר בשירות, חוץ ממה שהיא צריכה לשרת בשירות.
<שר-שלום ג'רבי: חוץ מזה יש ימי הכשרה שאנחנו נותנים תוך כדי תנועה, ארבעה ימים – אנחנו זה הגופים המוכרים והדברים מסביב, אבל זה כבר נכנס, ואורי שיינין- - -
אלי אלאלוף: אדוני המנכ"ל, אני מקבל שלא מחייבים אבל כדאי לשכנע.
<שר-שלום ג'רבי: המספרים הולכים וגדלים, אדוני היושב-ראש, בצורה משמעותית.
אלי אלאלוף: הלוואי שהיו משכנעים אותנו גם ללמוד ערבית.
אלי אלאלוף: זה לא היה מזיק לנו.
<ישעיהו אברהם: ישעיהו אברהם, הייעוץ המשפטי של בת עמי.
<ישעיהו אברהם: לגבי סעיף 13(ג), שמדבר על זה שתקופת ההכשרה היא חלק מתקופת השירות – זה יכול להתפרש בשני מישורים: אם זה ביחס לזה שזה חלק מתקופת ההתנדבות, זה מבורך, כי זה גם פותר את הבעיה שהועלתה קודם, של מחסור בימים.
<ישעיהו אברהם: אבל אם זה כרוך גם בתשלום דמי כיס, צריך להסדיר מי משלם את זה, כי כיום המצב הוא שכל החוזים וכל ההתקשרות הם תמיד מתחילת השירות הלאומי, ואין מימון לכך.
אלי אלאלוף: ההכשרה היא חלק מהתפקיד הכולל.
אלי אלאלוף: צריך להיות ולשלם דמי כיס.
אלי אלאלוף: אם אתה רוצה ללמוד במערכת שלך, אני בטוח שייתנו לך ללמוד ולא תבקש לוותר על הכנסה כלשהי.
<ישעיהו אברהם: צריך רק להסדיר שהגוף המפעיל צריך לשלם את זה.
<נעה בן שבת: הוא שואל, האם ימי ההכשרה, שנעשו בחודש אוגוסט - לפני תחילת שנת השירות, האם הם ישלמו עליהם, האם עד 10 בספטמבר הוא צריך לשלם כבר עבור אותם ימים ראשונים שנעשו באוגוסט כימי שירות?
<יואב ארבל: צריך להבחין בין שני סוגי הכשרות: סעיף 10 מדבר על ההכשרה הבסיסית.
<יואב ארבל: ההכשרה הבסיסית היא זו שממומנת בתוך התעריף.
<יואב ארבל: ודאי שהיא חלק מהשירות ושחייבים לעשות אותה.
<יואב ארבל: סעיף 11 מדבר על ההכשרות המיוחדות – מעבר לזה - של הגופים המפעילים.
<יואב ארבל: צריך לעשות הבחנה בין שתי ההכשרות.
אלי אלאלוף: גם במקרה זה, זה בתשלום.
<נעה בן שבת: כשתקבעו את התעריף, תקבעו את החובה לשלם עבור הימים האלה?
<נעה בן שבת: זה יהיה ההסדר החדש.
<ישעיהו אברהם: אין בחקיקה הסדרה שחובות שמטילים על הגוף המוכר לשלם, יש כנגד זה חובה על הגוף לשאת את זה.
<ישעיהו אברהם: הגופים המוכרים לא יכולים לממן את העלויות של תשלומים למתנדבים בכלל.
<ישעיהו אברהם: אם היה סעיף בחוק שאומר: כל עלות שמוטלת על הגוף המוכר לשלם למתנדב, שזה תחבורה או דמי כיס וכו', אוטומטית יש חובה שבתעריף תהיה התאמה של זה, שזה יחול על הגוף המפעיל.
<ישעיהו אברהם: כל עוד זה לא קיים, אנו יכולים להיות במצב שבו החוק יחייב אותנו לשלם, אבל בתעריף זה ייפול ולא יהיה מקור מימון לכך.
<נעה בן שבת: אם אני מבינה נכון את מה שאומר יואב, בעמ' 10, כשאתה אומר שיש חובה לשלם דמי כיס לתשלום הוצאות אישיות עד 10 בחודש שלאחר החודש שבעדו משולמים דמי הכיס, אם החודש שבעדו משולמים דמי הכיס הוא חודש אוגוסט שבו נעשתה ההכשרה לפני תחילת השירות, אז עד 10 בספטמבר תצטרך לשלם את התשלום הראשון עבור ארבעה ימים או כמה ימים שהיו ימי הכשרה לשירות.
בצלאל סמוטריץ': לכאורה אם הימים האלה מוגדרים כחלק מהשירות, בסוף השנה יירד לה ארבעה ימים.
בצלאל סמוטריץ': זו ההגדרה.
בצלאל סמוטריץ': אתה לא משלם נוסף על הארבעה ימים האלה.
<שר-שלום ג'רבי: הנקודה ששייקה העלה היא נקודה חשובה ביותר.
<שר-שלום ג'רבי: היום – ואני מסכים עם אדוני היושב-ראש ב-100% - שצריכים לחייב את הגופים המפעילים.
<שר-שלום ג'רבי: אם יש הכשרה, סתם לדוגמה, של משרד החינוך – נמצא כאן דוד.
<שר-שלום ג'רבי: יש עשרה ימי הכשרה מצוינים; ממליץ לכולם לבקר בהם.
<שר-שלום ג'רבי: משהו נהדר – דוד, כל הכבוד.
<שר-שלום ג'רבי: השאלה, אם משרד החינוך מעביר לעמותות על הימים האלה כסף?
<דוד פלבר: משרד החינוך מממן 14 ימי הכשרה בשנה, חלקם לפני השירות וחלקם במהלך השירות - משלם לגופים המוכרים עבור כל יום הכשרה לפי התעריף.
<שר-שלום ג'רבי: הבנות מקבלות את זה גם אם זה באוגוסט?
<דוד פלבר: נספרים להם הימים האלה.
<דוד פלבר: נניח שעשו את זה ב-20 באוגוסט עד 31 באוגוסט לפני שנת הלימודים, לפי זה הן מקבלות.
<שר-שלום ג'רבי: יופי.
<שר-שלום ג'רבי: ההערה כאן היא הערה נכונה – אני לא בטוח שכל הגופים המפעילים – אתם צריכים לומר – למשל, מד"א נותנים שכר לבנות בתקופה שהם עושים את ההכשרה לפני?
<דוד פלבר: אני נותן 12 חודשים של דמי כיס.
<דוד פלבר: עשרה ימים נספרים לפני השירות, אז הם מקוזזים בסוף השירות.
<דוד פלבר: בסוף כל בת יש לה 365 ימים שעליהם היא קיבלה דמי כיס.
<דוד פלבר: נכון שחלקם בפועל היא עוד לא היתה בשירות.
<שר-שלום ג'רבי: לא מדבר עליך.
<שר-שלום ג'רבי: סתם דוגמה – במד"א עשו מ-10 באוגוסט, לפני.
<שר-שלום ג'רבי: לא רוצה לומר מד"א – גוף מפעיל מסוים.
<שר-שלום ג'רבי: אותו גוף מפעיל דורש שהיא תשרת עד 31 באוגוסט הבא.
<שר-שלום ג'רבי: אתה אומר שעל השבועיים האלה היא לא מקבלת.
<דוד פלבר: אצלנו זה לא קורה.
אלי אלאלוף: הקד"צים מקבלים כסף כשהם נכנסים, לפני השירות הצבאי.
אלי אלאלוף: אני לא מבין למה- - -
<יואב ארבל: הנושא מוסדר פה בתוך הנוסח- - -
אלי אלאלוף: מתנדבים ולא נחשבת להם התקופה?
<יואב ארבל: אם מדובר על ההכשרה המיוחדת, שבאחריות הגופים המפעילים, ברירת המחדל היא שזה נחשב כחלק מהשירות.
<יואב ארבל: היה פה נציג מד"א שקצת חשש מזה - לכן הכנסנו פה החרגה שאומרת: למעט אם הורה המנהל אחרת לגבי הכשרות חריגות או סוגי הכשרות בהתחשב, בין השאר, במשך ההכשרה ובתנאיה, וזה למקרים החריגים – למשל, אם נדרשת הכשרה של שלושה חודשים, יכול לומר גוף מפעיל: זה בת תעשה על חשבונה, אם היא רוצה.
<יואב ארבל: זה מה שאפשרנו כחריג.
אלי אלאלוף: למה היא עוברת השתלמות או הכשרה?
אלי אלאלוף: כדי לתת שירות טוב יותר.
אלי אלאלוף: אז למה אתם מענישים אותה?
<נעה בן שבת: סעיף 11, שקרא יואב עכשיו, מדבר על אותן הכשרות.
<נעה בן שבת: בא מד"א ומסביר שהן עושות הכשרה שתשרת אותו מתנדב בתעודה שאפשר לעשות אתה עוד דברים אחר כך.
<נעה בן שבת: הוא דיבר על כך שמשך ההכשרה הוא חריג.
<נעה בן שבת: המועדים של ההכשרה החריגים, ולכן נכנסת האפשרות להחריג; זה לא חריג שקבוע מראש.
אלי אלאלוף: זה אומר שאתם מענישים את המתנדבים במצב כלכלי קשה.
<נעה בן שבת: לא בהכרח מענישים.
<נעה בן שבת: אם עושים קורס ששווה אחרי זה – אולי זה מחליף קורס באוניברסיטה או משהו שאשפר לעשות אתו משהו אחר כך, ובהתחשב במשך שלו ובהתחשב בתעודה שהוא מעניק, אומרים שאי-אפשר לספור את השלושה חודשים שהיא עשתה קורס חובשים מיוחד בתוך תקופת השירות, כך הבנו לפחות את הוראות הוועדה בדיונים הקודמים.
אלי אלאלוף: עכשיו תוקפים את זה מזווית אחרת.
אלי אלאלוף: אני חוזר – כל מי שעושה קורס לטובת השירות שלו, זה על חשבון השירות, והמתנדב או המתנדבת יקבלו מלוא הפיצוי.
אלי אלאלוף: כל מי שרוצה להוסיף לו הזדמנויות נוספות וכו', שזה לא יהיה לא על חשבון תקופת השירות ולא על חשבון המתנדב.
אלי אלאלוף: זה בלתי-אפשרי.
אלי אלאלוף: אם אני רוצה לעשות איזה מקרמה, למה זה קשור לזה?
<נעה בן שבת: אנחנו הבנו את זה כי מד"א הגיע וביקש.
<נעה בן שבת: כך הבנו את הוראת הוועדה בסבב הקודם של הדיונים, אחרי שמד"א עמד על זה שיחריגו אותו, אבל אם הוראת הוועדה אחרת, נוריד את הסיפא הזאת.
<אוריאנה אלמסי: השאלה היא לגבי התקנים שלכם – הווה אומר בני מיעוטים, אנשים עם מוגבלויות.
<אוריאנה אלמסי: נאמר, מתנדבים במשרד החינוך - מי מממן את ההכשרה שלהם?
<אוריאנה אלמסי: הכשרה מקצועית - לא זו של המשרדים.
<אוריאנה אלמסי: אז היתה סוגיה של הסייעות בגני הילדים.
אלי אלאלוף: מה זה מקצועית?
אלי אלאלוף: זה קשור לשירות שלהם?
<אוריאנה אלמסי: למשל, סייעות בגני ילדים במגזר הערבי – היתה סוגיה שאף אחד לא מימן את ההכשרה שלהם.
<אוריאנה אלמסי: היתה אז מחלוקת, והם לא קיבלו את ההכשרה.
<אוריאנה אלמסי: יכול להיות שזה כבר הוסדר - הכשרה מקצועית.
<דרור גרניט: אני לא יודע מה זה הכשרה מקצועית.
<דרור גרניט: יש שני סעיפים פה, והם מתייחסים לשני דברים שונים – סעיף אחד הוא סעיף ההכשרה הכללית- - - סעיף הכשרה לשירות לאומי; והסעיף הזה מתייחס לחבילה – נדמה לי של כאר
<דרור גרניט: בעה ימים – שזה חלק מהתעריף, והיא הכשרה שניתנת לכל המתנדבים, וגלומים בה כל מיני יסודות של אזרחות – אנשי השירות יידעו לפרט יותר ממני את תוכן ההכשרה.
<דרור גרניט: יש הכשרה מיוחדת- - -
<אוריאנה אלמסי: מקצועית?
<אוריאנה אלמסי: זה מאוד אקוטי.
<דרור גרניט: המקצועית היא בתוך המיוחדת.
<דרור גרניט: זו הכשרה אחרת ונפרדת, שהיא לא ניתנת לכל המתנדבים, אלא רק במקרים מסוימים נותנים אותה כאקסטרה.
<דרור גרניט: הדוגמה הקלאסית שניתנת פה וקוראים עליה כל הזמן זו הדוגמה של מד"א שבה בעצם צריך הכשרה מאוד מסוימת לתת טיפולי חירום רפואיים וכאלה.
<דרור גרניט: זה הסעיף שמתייחס לזה.
<דרור גרניט: כל הכשרה צריכה ליפול בתוך אחד משני הסעיפים.
<אוריאנה אלמסי: הכשרה שאתה קורא לה מיוחדת, מקצועית - עזוב את מד"א – בנות שירות שצריכות איזושהי הכשרה מקצועית שקשורה לתפקיד שלהן, שהתקנים של הרשות ומי מממן את זה.
<אוריאנה אלמסי: זו השאלה.
בצלאל סמוטריץ': רציתי להעיר – בהמשך למה שהיושב-ראש אמר – צריך לוודא שהבנות מקבלות את דמי כיס על התקנים האלה, יש לוודא שהן לא מקבלות את זה בסוף.
בצלאל סמוטריץ': מה שנאמר פה עכשיו – שהן יקבלו את זה בסוף השנה; הן צריכות לקבל את זה עכשיו.
בצלאל סמוטריץ': דמי כיס צריכים להתחיל מעכשיו ולא שהבנות מלוות לנו עכשיו, ובסוף השנה נחזיר להן את עשרת הימים האלה.
<נעה בן שבת: אולי צריך לומר שדמי הכיס שאנחנו מדברים בסעיף 10(א1), לתשלום הוצאות אישיות בעד תקופת השירות - היה צריך לומר – כל תקופה שנחשבת כתקופת השירות, ולהוסיף בעד מה זה ניתן.
<שר-שלום ג'רבי: השירות או ההכשרה.
<שר-שלום ג'רבי: אדוני היושב-ראש, אני רוצה שנבין את העניין.
<שר-שלום ג'רבי: אם ההכשרה של מד"א היא שלושה חודשים, הבת אחרי זה משרתת רק תשעה חודשים?
אלי אלאלוף: אנחנו הגבלנו את תקופת ההכשרה.
אלי אלאלוף: ההכשרה יכולה להיות אין סופית?
<יואב ארבל: אפשרתם בעבר במקרים חריגים שהכשרה מסוימת לא תיחשב כחלק מהשירות.
<יואב ארבל: כפי שאני מבין, עכשיו הוועדה אמרה שהיא חוזרת בה מכך, ושהיא רוצה שבכל מקרה, כל הכשרה שהיא תיחשב כחלק מתקופת השירות.
<שר-שלום ג'רבי: זה לא פשוט.
<שר-שלום ג'רבי: אני רוצה להסביר את ההשלכה.
אלי אלאלוף: אתם מבקשים מאנשים שחלק משמעותי מהם, הם במצב כלכלי קשה - אתם רוצים להקטין להם את ההכנסות המעטות שלהם?
אלי אלאלוף: שלום, חבר הכנסת אכרם חסון.
<שר-שלום ג'רבי: אני במאה אחוז בעניין הזה עם היושב-ראש – אני רק רוצה שנבין את ההשלכות של זה.
<שר-שלום ג'רבי: הבחורה עושה הכשרה שלושה חודשים, ובפועל היא תשרת תשעה חודשים.
<שר-שלום ג'רבי: אני רוצה שנבין מה החשש.
אלי אלאלוף: אתה בכל מקרה רוצה שהיא תשרת רק תשעה חודשים.
<שר-שלום ג'רבי: זה עדיין הכשרה ארוכה מאוד גם למקצוע לחיים, ואני בעד שיהיה להם גם את זה.
<שר-שלום ג'רבי: אני אומר לך מה החשש שלי – אני חושש שפתאום מד"א יקבלו רגליים קרות ויאמרו: יודע מה?
<שר-שלום ג'רבי: אני מוותרים על השירות הלאומי.
<שר-שלום ג'רבי: כי אתה נותן להם הכשרה שלושה חודשים, ובפועל הם ישרתו אצלנו במד"א רק תשעה חודשים.
אלי אלאלוף: אבל אתה אומר עכשיו שאתה רוצה שישרתו בפועל רק תשעה חודשים, כי שלושה חודשים הם מנוטרלים?
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו כבר דנו בזה, אדוני היושב-ראש, ובהחלטה הקודמת שהיה גם נציג מד"א, החרגנו את ההכשרות הארוכות כמו של מד"א באישור שלנו.
<שר-שלום ג'רבי: אני לא אומר להחריג את כל שלושת החודשים, אבל צריך למצוא איזון.
אלי אלאלוף: אמרנו - תקשור את שתי ההחלטות יחד.
אלי אלאלוף: ברגע שיש המלצה של הרשות, לוקחים אחריות, אבל תזכרו שאתם מקבלים לשירות הזה צעירים וצעירות שלא תמיד מצבם הכלכלי יאפשר מה שאתה אומר.
אלעזר שטרן: יש לי עוד שאלה: האם לא נכון לקשור בין אורך ההכשרה לאורך השירות?
אלי אלאלוף: הרבה היגיון, אבל זה דיון מחדש.
אלעזר שטרן: יכול להיות שזה דיון חדש.
אלעזר שטרן: כשאתה מכשיר מישהו, אתה צריך לראות כמה חודשי שירות אתה מרוויח.
<שר-שלום ג'רבי: זו הבעיה.
<שר-שלום ג'רבי: אני מסכים אתך לגמרי.
<שר-שלום ג'רבי: זה החשש שלי.
<שר-שלום ג'רבי: החשש שלי – רבותיי, אם נעשה הכשרה ארוכה, גופים מסוימים לא ייקחו אותם.
אלעזר שטרן: אני אומר הפוך.
אלעזר שטרן: לא הכשרה ארוכה.
אלי אלאלוף: אם יש להם הכשרה ארוכה, תן להם גם שיעשו תקופת שירות ארוכה.
<שר-שלום ג'רבי: מד"א זה שנתיים?
<שר-שלום ג'רבי: מציאות של חובה אין בשירות לאומי.
אלעזר שטרן: כל יום אפשר לצאת מהשירות, נכון?
אלעזר שטרן: אני לא מכיר מערכת כזאת בשום מקום, שאתה מקבל, אתה יכול לקבל שלושה חודשים הכשרה – לא משנה של מה – מטפס הרים או שירות לאומי – ולומר אחרי ארבעה חודשים: שיחקתי אותה - עכשיו יש לי כישורים לחיים ואני הולך הביתה.
אלעזר שטרן: אין סנקציות ואין כלום.
אלעזר שטרן: אם יש סנקציות, כמובן אפשר ללכת עם זה הלאה, ולומר - הרי אין מינימום תקופה, נכון?
<שר-שלום ג'רבי: שיכירו בך שירות לאומי?
<שר-שלום ג'רבי: יש מינימום.
אלעזר שטרן: יש הכשרות שהן שלושה חודשים.
אלעזר שטרן: כל מערכת נורמלית, גם הצבא, ההכשרות היותר ארוכות, הוא עושה קורס טיס - מבקש שתחתום שבע שנים.
<נעה בן שבת: גם לגבי עובדים שמתחייבים לעבודה, היו גם טענות נגד התחייבויות כאלה.
<נעה בן שבת: מצד אחד יש היגיון, כי באמת משקיעים בהם, המעסיק השקיע הרבה פעמים בקורס או בהכשרה, אבל מצד שני, ההתחייבות להישאר - גם לגבי העובדים ראו בה בעייתית.
<נעה בן שבת: לגבי מתנדבים, שירות הוא התנדבות.
<נעה בן שבת: אם הוא לא השלים שנה, בסופו של דבר הוא לא ייחשב כמתנדב ולא יקבל זכאויות של חייל משוחרר.
<נעה בן שבת: אמנם הוא קיבל את ההכשרה- - -
אלעזר שטרן: אני לא מעלה את השאלה בשביל אלה שלא משלימים שנה אלא אני מעלה אותה בשביל אותם קורסים שנגדיר מה שנגדיר – לא כדי שיעשו טובה וישלימו שנה אלא כדי שיעשו שנה או שנתיים שירות.
<ארנה קוטלר: מד"א לא נותן להם את תעודת החובש עד שהם לא מסיימות 24 חודש למעט במקרים חריגים שבהם אנחנו מבקשים, כלומר הן עושות חודש קורס, אחר כך צריכות לעשות שנתיים שירות, ורק בסוף השירות, אם היא סיימה את השירות לשביעות רצונם של מד"א, היא תקבל את תעודת החובשת.
<ארנה קוטלר: אותו דבר זה גם בחברה להגנת הטבע.
<ארנה קוטלר: צריך לזכור – הגופים המפעילים האלה – אומר מילה קשה – הם לא פראיירים.
<ארנה קוטלר: אם הם משקיעים בהכשרה, הם דורשים מהמתנדבת לעשות את המקסימום, ויש להם הדרכים שלהם כדי לגרום למתנדבות לנסות לעשות את ה-24 חודש.
<ארנה קוטלר: נכון שיש מתנדבות שלא משלימות, ואז הן לוקחות את הסיכון הזה שהן לא יקבלו את התעודה המקצועית שלהן.
<ארנה קוטלר: זה מה שקורה בפועל, בלי החוק.
אלי אלאלוף: בכל מקרה יש פה תפקיד מרכזי לרשות, ותבדקו טוב שזה מוגן מספיק.
אלעזר שטרן: הדוגמה שקיבלנו היא דוגמה לשני גופים – למד"א ולחברה- - -
<שר-שלום ג'רבי: זה מדריכי טיולים בכלל; גם בית ספר שדה.
אלי אלאלוף: זה לא מוגדר ספציפית.
אלעזר שטרן: אלה ההכשרות היחידות מעל חודשיים?
<שר-שלום ג'רבי: עד כמה שאני יודע – כן.
<נעה בן שבת: אדוני, אני רק רוצה לוודא שאנחנו מחזירים בסעיף 14(ב) את הסיפא - תקופת ההכשרה המיוחדת האמורה בסעיף קטן (א) תיחשב חלק מתקופת השירות, למעט אם הורה המנהל אחרת לגבי הכשרות חריגות או סוגי הכשרות, בהתחשב בין השאר במשך ההכשרה, בתנאיה ובתעודה הניתנת בסיומה?
<ישראל הבר: עו"ד ישראל הבר, נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות – מחלקה במשרד המשפטים.
<ישראל הבר: לגבי 13(ב), בזמן שהמנהל מורה על תוכניות הכשרה לשירות לאומי - צריך להורות גם על ההתאמות הנדרשות, הוראות בדבר מתן התאמות למתנדבים עם מוגבלות.
<נעה בן שבת: יש לנו ההוראה של ההתאמות בסעיף 16 - אולי כדאי להמתין.
אלי אלאלוף: נמתין לסעיף 16.
<נעה בן שבת: סעיף 15, לא דנו בו, לא הקראנו אותו כי המתנו לנושא השירות, החלפת המונח, אז עכשיו אפשר לקרוא אותו.
<ענבר הרשקוביץ: 15.
<ענבר הרשקוביץ: אישור על השלמת השירות ומסירת מידע בדבר זכויות לאחר השלמת השירות.
<ענבר הרשקוביץ: (א) מצא המנהל לאחר קבלת דיווח מהגוף המוכר, כי מתנדב השלים את תקופת השירות בהתאם להוראות סעיף 8 ועמד בכל תנאי השירות – (1) ינפיק לו המנהל או מי שהוא הסמיך לכך תעודה המעידה על כך שהשלים שירותו כאמור ועל משך השירות ששירת; מתנדב זכאי לבקש כי בתעודה יצוין כי שירת בשירות לאומי או בהתנדבות קהילתית, לפי בחירתו; (2) תודיע לו הרשות על הזכויות שיהיה זכאי להן עם השלמת שירותו.
<ענבר הרשקוביץ: (ב) הרשות תפרסם באתר האינטרנט שלה את הזכויות שזכאי להן מי שהשלים שירות לאומי או התנדבות קהילתית.
<נעה בן שבת: סעיף 16 בעמ' 20 – אנחנו מדברים על הנושא של ייצוג הולם של אנשים עם מוגבלות.
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ד) יש הוראה שנוגעת להצעה לתיקון של נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, ומציעים שהסעיף ייקרא כך: (ד) הרשות, הגופים המוכרים והגופים המפעילים, יפעלו, לקידום שילובם של מתנדבים שהם אנשים עם מוגבלות במגוון התפקידים העומדים לבחירת המועמדים לשרת בשירות הלאומי ובהתנדבות הקהילתית, תוך ביצוע ההתאמות הנדרשות מחמת מוגבלותם, למעט תפקידים שהשילוב אינו מתיישב עם הדרישות המהותיות בהם – או שלהם.
<נעה בן שבת: כלומר החובה היא חובה מתמדת לקידום שילוב של אנשים עם מוגבלות במגוון התפקידים וגם תוך ביצוע התאמות.
<נעה בן שבת: ההתאמות מוגדרות כך תוך הפניה לסעיף 8(ה) לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
מיקי לוי: השאלה פה, כמה ירצו להכניס ולקדם אנשים עם מוגבלויות?
מיקי לוי: איך אנחנו יכולים להבטיח את זה?
מיקי לוי: כי אני מכיר את תחילת הדרך, שלא היו אנשים עם מוגבלויות בכלל.
מיקי לוי: חיפשנו כסף, איך להכניס אותם פנימה.
מיקי לוי: באחוזים, משהו?
מיקי לוי: איך אני מבטיח את זה?
<שר-שלום ג'רבי: אני אומר לך את העניין.
<שר-שלום ג'רבי: אני אומר אולי משהו לא יפה.
<שר-שלום ג'רבי: אומר למה אני מוריד את זה – כי המשרתים האלה, שהם מצוינים, שהם משרתים הרבה יותר טוב לפעמים מהרבה משרתים אחרים, עליהם הגופים המפעילים בכלל לא משלמים.
<שר-שלום ג'רבי: כלומר מי שמשלם עליהם זה המדינה.
<שר-שלום ג'רבי: אשר על כן – קודם כל אמתי, מי שמכיר את הנפשות הפועלות סביב השולחן הזה, יודע שהם יורקים דם כדי לשלב אותם.
<שר-שלום ג'רבי: אין לי ספק שאנשים שיחליפו אותם יעשו את זה, אבל מכיוון שלא משלמים עליהם הגופים המפעילים, ב"ה אנו מוצאים ומתאימים ועובדים קשה מאוד ונותנים מעטפת מיוחדת ומוציאים כסף הגופים המוכרים מכיסם.
אלי אלאלוף: אתה יכול לומר היום כמה מתנדבים יש?
<שר-שלום ג'רבי: 1,350.
אלי אלאלוף: זה פחות מ-10%.
<שר-שלום ג'רבי: זה לא הכול מאויש.
<שר-שלום ג'רבי: היתרון של זה – אין לי ספק שבהמשך הגופים המפעילים גם ייתנו.
<שר-שלום ג'רבי: אספר את התופעה של החרדים גם: גופים מפעילים ממשלתיים או ציבוריים לא רצו לקבל חרדים – אומר את זה ביושר.
מיקי לוי: גם לא רצו לקבל אנשים עם מוגבלויות.
מיקי לוי: תביא לידיעתו שב-2013 היו 80 מתנדבים בעלי צרכים מיוחדים.
מיקי לוי: הלחץ התחיל מלמטה.
<שר-שלום ג'רבי: בהתחלה לא רצו את החרדים שישרתו, אז הם שירתו 88% בתוך הקהילה החרדית – אלעזר, אם אתה זוכר.
<שר-שלום ג'רבי: היום נלחמים עליהם, רבים עליהם ומשלמים עליהם, כלומר אין לי ספק שברגע שהגופים המפעילים יראו איך הם משרתי וכמה הם מועילים, תגיע נקודת זמן שישלמו עבורם, והם יהיו מצוינים, והם עכשיו מצוינים.
<אילאיל צין: אילאיל צין, משרד העבודה והרווחה, המטה לשילוב אנשים עם מוגבלות בתעסוקה.
<אילאיל צין: לנו מאוד חשוב שכמות האנשים עם מוגבלות שמשרתים, תעמוד על 10%, שזו הכמות באוכלוסייה, כלומר לא לשאוף לפחות מזה.
<דרור גרניט: אני מזכיר שקיימנו את הדיון הזה באריכות, ובסופו של דבר הגענו להסכמה – היא דיברה על זה שלא יהיה אחוז קבוע מסוים של בעלי מוגבלויות, אלא קבענו שבמסגרת התוכנית הרב-שנתית שתיקבע והיעדים שייקבעו במסגרתה, גם יוקצו – תהיה שם התייחסות לאוכלוסיות המיוחדות, הן הנוער בסיכון והן בעלי המוגבלויות.
<דרור גרניט: בעצם חייבנו את הממשלה, כאשר היא מתכננת את התוכנית הרב-שנתית שלה ומסתכלת קדימה, לאן פני השירות הלאומי, היא מחויבת לתת את הדעת על האוכלוסיות האלה ולקבוע יעדים, אבל אנחנו לא קובעים בחקיקה אחוז קשיח.
אלי אלאלוף: בחוק המוגבלים לא קבענו אחוז מסוים?
<אילאיל צין: קבענו חובת העסקה היום – בשירות הציבורי, 5% של אנשים עם מוגבלות, ואני חושבת שיש מקום לקבוע אחוז, כדי שלא נרד ממנו.