GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רחל עזריה: החלטת הממונה ודרישת תשלום 12.
רחל עזריה: (א) טען המפר את טענותיו לפני הממונה לפי הוראות סעיף 11, יחליט הממונה, לאחר ששקל את הטענות שנטענו, אם להטיל על המפר עיצום כספי, והוא רשאי להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות סעיף 14.
רחל עזריה: (ב) החליט הממונה לפי הוראות סעיף קטן (א) – (1) להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו דרישה, בכתב, לשלם את העיצום הכספי (בפרק זה – דרישת תשלום), שבה יציין, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן ואת התקופה לתשלומו; (2) שלא להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו הודעה על כך, בכתב.
רחל עזריה: (ג) בדרישת התשלום או בהודעה, לפי סעיף קטן (ב), יפרט הממונה את נימוקי החלטתו.
רחל עזריה: (ד) לא ביקש המפר לטעון את טענותיו לפי הוראות סעיף 11, בתוך התקופות האמורות באותו סעיף, יראו את ההודעה על כוונת החיוב, בתום אותה תקופה, כדרישת תשלום שנמסרה למפר במועד האמור.
רחל עזריה: הפרה נמשכת והפרה חוזרת 13.
רחל עזריה: (א) בהפרה נמשכת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, החלק החמישים שלו לכל יום שבו נמשכת ההפרה.
רחל עזריה: (ב) בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, סכום השווה לעיצום הכספי כאמור; לעניין זה, "הפרה חוזרת" – הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה כאמור בסעיף 9, בתוך שנתיים מהפרה קודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי או שבשלה הורשע.
רחל עזריה: "
אוסאמה סעדי: למה זה שנתיים?
מירב בן ארי: זו התבנית.
<ורד קירו-זילברמן: כן, זו התבנית פחות או יותר.
<ורד קירו-זילברמן: אפשר לשאול את משרד המשפטים, אנחנו לא קבענו את זה.
מירב בן ארי: הערות רק בסוף.
מירב בן ארי: חבר הכנסת סעדי, תודה שהצטרפת אבל בוא נעיר את ההערות בסוף.
<ורד קירו-זילברמן: "סכומים מופחתים 14.
<ורד קירו-זילברמן: (א) הממונה אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים בסעיף 9, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).
<ורד קירו-זילברמן: (ב) השר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם יהיה ניתן להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים בסעיף 9, ובשיעורים שיקבע.
<ורד קירו-זילברמן: סכום מעודכן של העיצום הכספי 15.
<ורד קירו-זילברמן: (א) העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום, ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני הממונה כאמור בסעיף 12(ד) – ביום מסירת ההודעה על כוונת חיוב; הוגש ערעור לבית משפט לפי סעיף 20 ועוכב תשלומו של העיצום הכספי בידי הממונה או בית המשפט, יהיה העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערעור.
<ורד קירו-זילברמן: (ב) סכומי העיצום הכספי הקבועים בסעיף 9 יתעדכנו ב-1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ב-1 בינואר של השנה הקודמת; הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים; לעניין זה, "מדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
<ורד קירו-זילברמן: (ג) הממונה יפרסם ברשומות הודעה על סכומי העיצום הכספי המעודכנים לפי סעיף קטן (ב).
<ורד קירו-זילברמן: המועד לתשלום העיצום הכספי 16.
<ורד קירו-זילברמן: המפר ישלם את העיצום הכספי בתוך 30 ימים מיום מסירת דרישת התשלום כאמור בסעיף 12.
<ורד קירו-זילברמן: הפרשי הצמדה וריבית 17.
<ורד קירו-זילברמן: לא שילם המפר עיצום כספי במועד, ייווספו על העיצום הכספי, לתקופת הפיגור, הפרשי הצמדה וריבית כהגדרתם בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ"א–1961‏ (בפרק זה – הפרשי הצמדה וריבית), עד לתשלומו.
<ורד קירו-זילברמן: גבייה 18.
<ורד קירו-זילברמן: עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה, ועל גבייתו יחולו הוראות חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ"ה–1995‏ .
<ורד קירו-זילברמן: עיצום כספי בשל הפרה לפי חוק זה ולפי חוק אחר 19.
<ורד קירו-זילברמן: על מעשה אחד המהווה הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות בסעיף 9 ושל הוראה מההוראות לפי חוק אחר, לא יוטל יותר מעיצום כספי אחד.
<ורד קירו-זילברמן: ערעור 20.
<ורד קירו-זילברמן: (א) על דרישת תשלום לפי פרק זה ניתן לערער לבית משפט השלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום; ערעור כאמור יוגש בתוך 30 ימים מיום שבו נמסרה למפר דרישת התשלום.
<ורד קירו-זילברמן: (ב) אין בהגשת ערעור לפי סעיף קטן (א) כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הסכים לכך הממונה או שבית המשפט הורה על כך.
<ורד קירו-זילברמן: (ג) החליט בית המשפט לקבל ערעור שהוגש לפי סעיף קטן (א), לאחר ששולם העיצום הכספי לפי הוראות פרק זה, והורה על החזרת סכום העיצום הכספי ששולם או על הפחתת העיצום הכספי, יוחזר הסכום ששולם או כל חלק ממנו אשר הופחת, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו עד יום החזרתו.
<ורד קירו-זילברמן: " אני רק רוצה להזכיר את ההערה של עו"ד שי סומך ממשרד המשפטים לעניין הוספת אפשרות של הממונה לבטל או להשעות רישיון.
<ורד קירו-זילברמן: אני מזכירה את זה כדי שהוועדה תאשר.
עבדאללה אבו מערוף: שיהיה סעיף לבד.
<ורד קירו-זילברמן: נכון, רק שאני לא אשכח אותו.
<ורד קירו-זילברמן: "פרסום 21.
<ורד קירו-זילברמן: (א) הטיל הממונה עיצום כספי לפי פרק זה, יפרסם בציבור את הפרטים שלהלן, בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול דעתו בקבלת ההחלטה להטיל עיצום כספי: (1) דבר הטלת העיצום הכספי; (2) מהות ההפרה שבשלה הוטל העיצום הכספי ונסיבות ההפרה; (3) סכום העיצום הכספי שהוטל; (4) אם הופחת העיצום הכספי – הנסיבות שבשלהן הופחת סכום העיצום ושיעורי ההפחתה; (5) פרטים על המפר, הנוגעים לעניין; (6) שמו של המפר – אם הוא תאגיד.
<ורד קירו-זילברמן: (ב) הוגש ערעור לפי סעיף 20, יפרסם הממונה את דבר הגשת הערעור ואת תוצאותיו.
<ורד קירו-זילברמן: (ג) על אף האמור בסעיף קטן (א)(6), הממונה רשאי לפרסם את שמו של מפר שהוא יחיד, אם סבר שהדבר נחוץ לצורך אזהרת הציבור.
<ורד קירו-זילברמן: (ד) על אף האמור בסעיף זה, לא יפרסם הממונה פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלמסור לפי סעיף 9(א) לחוק חופש המידע, התשנ"ח–1998‏ , וכן רשאי הוא שלא לפרסם פרטים לפי סעיף זה, שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי סעיף 9(ב) לחוק האמור.
<ורד קירו-זילברמן: שמירת אחריות פלילית 22. (א) תשלום עיצום כספי לפי פרק זה לא יגרע מאחריותו הפלילית של אדם בשל הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות בסעיף 9, המהווה עבירה.
<ורד קירו-זילברמן: (ב) שלח הממונה למפר הודעה על כוונת חיוב בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא יוגש נגדו כתב אישום בשל אותה הפרה, אלא אם כן התגלו עובדות חדשות, המצדיקות זאת.
<ורד קירו-זילברמן: (ג) הוגש נגד אדם כתב אישום בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא ינקוט נגדו הממונה הליכים לפי פרק זה בשל אותה הפרה, ואם הוגש כתב אישום בנסיבות האמורות בסעיף קטן (ב) לאחר שהמפר שילם עיצום כספי – יוחזר לו הסכום ששולם, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלום הסכום עד יום החזרתו.
<ורד קירו-זילברמן: פרק ד': הוראות שונות מינוי ממונה 23.
<ורד קירו-זילברמן: (א) השר ימנה, מבין עובדי משרדו, ממונה לעניין חוק זה.
<ורד קירו-זילברמן: (ב) הודעה על המינוי כאמור בסעיף קטן (א) תפורסם ברשומות.
<ורד קירו-זילברמן: סמכויות מפקחים לפי חוק המזון 24.
<ורד קירו-זילברמן: מפקח שמונה לפי הוראות סעיף 244 לחוק המזון יפקח גם על ביצוע הוראות חוק זה ולשם כך יהיו נתונות לו כל סמכויות הפיקוח מכוח אותו חוק.
<ורד קירו-זילברמן: ביצוע ותקנות 25.
<ורד קירו-זילברמן: השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.
<ורד קירו-זילברמן: תחילה ותקנות ראשונות 26.
<ורד קירו-זילברמן: (א) תחילתו של חוק זה בתחילת שנת הלימודים התשע"ח.
<ורד קירו-זילברמן: (ב) תקנות ראשונות לפי סעיף 5 יובאו לאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת עד ליום ג' בטבת התשע"ז (1 בינואר 2017).
מירב בן ארי: תודה, גברתי היועצת המשפטית, על הקריאה המהירה.
מירב בן ארי: אגב, גרוטו, אתה רואה שהתקנות כאן מוגבלות בזמן, עד ה-1 בינואר?
מירב בן ארי: אם זה כמו מה שהיה פה עם משרד החינוך, ששר הרווחה הקודם הלין ששנתיים הוא מחכה אז זו נקודה חשובה.
<איתמר גרוטו: זה קצת צפוף לנו, אם היינו יכולים לקבל עוד חודשיים זה יעזור מאוד.
מירב בן ארי: הממונה הזה שהוא מטעמכם, הוא יהיה מישהו מתוך המשרד שהשר ימנה?
מירב בן ארי: מישהו קיים כבר במשרד שיקבל עליו את זה?
מירב בן ארי: לא מישהו חדש?
מירב בן ארי: בבקשה, גברתי, אני רואה שאת רוצה להעיר.
<אביטל בגין: אני אעבור על ההערות לפי סדר הסעיפים: אחד, ההגדרה של הממונה – "מי שמונה בידי השר לפי סעיף 23;" זו העתקה של הממונה מחוק המזון במוסדות החינוך, אבל כיוון שפה זה שר הבריאות ולא שר החינוך אני מציעה להשתמש בממונה לפי חוק המזון שכבר הוקם, זו מערכת שכבר קמה ויכולה - - -
מירב בן ארי: אבל זה בדיוק מה ששאלתי עכשיו את גרוטו.
<אביטל בגין: אבל זה לא בנוסח.
<איתמר גרוטו: אנחנו יכולים להחליט שזה ממונה אחר.
<ורד קירו-זילברמן: אני לא חושבת שזה מה שהם רוצים.
<אביטל בגין: אתם לא רוצים שזה יהיה אותו ממונה?
<איתמר גרוטו: לא, לא בהכרח, יכול להיות שזה יהיה ממונה לצורך העניין של תחום התזונה.
<אביטל בגין: אז בסעיף 23 אני רק מבקשת אז שזה יהיה עובד בכיר של המשרד ולא כל עובד.
<איתמר גרוטו: ברור.
מירב בן ארי: "השר ימנה מבין עובדי משרדו" – את רוצה "מבין בכירי משרדו"?
<אביטל בגין: אחר כך אפשר לפתור את זה בניסוח אבל העובד צריך להיות עובד בכיר.
מירב בן ארי: זה נהוג לרשום בכיר?
<אביטל בגין: לרוב הפראזה כתובה הפוך כך שזה "עובד בכיר במשרד ימונה על ידי המנכ"ל", לא זוכרת מה הניסוח, אפשר לפתור את זה אחר כך.
מירב בן ארי: במקרה שאלתי אותו לפני ששאלת מי זה בדיוק המינוי.
<איתמר גרוטו: ברור לנו שזה יהיה אדם בכיר.
<אביטל בגין: צריך לכתוב, בחוקים האחרים זה מופיע.
מירב בן ארי: אוקיי, אני משאירה כאן למשרד הבריאות, אני נותנת להם וסומכת עליהם שזה יהיה אדם בכיר.
מירב בן ארי: אני חושבת שגם אם לא נציין "בכיר" זה יגיע בדמות בכירה מהמשרד, נראה לי שזה חשוב להם לא פחות.
מירב בן ארי: בוא נמשיך הלאה.
<אביטל בגין: הגדרת מפעיל של הצהרון – אנחנו חושבים שמנהל של צהרון או בעלים של הצהרון מבטא את מה שהמציעה רוצה, כרגע ההגדרה כל כך רחבה שהיא תופסת מצד אחד גם את הרשות המקומית, שאחר כך יש לגביה הוראה ספציפית, לא כמפעילה בפועל אלא כמי שבוחרת מישהו אחר, וגם תופס פה את העובדים של מנהלי הצהרון, שגם אותם אנחנו לא רוצים לתפוס.
<אביטל בגין: לכן אני מציעה "מנהל של הצהרון או בעלים".
מירב בן ארי: זאת אומרת, זה שכתוב "בין באמצעות מי מטעמו" רחב לך מדי?
<אביטל בגין: כן, וגם ה"מקים".
<אביטל בגין: אם אני מבינה נכון, הרצון הוא להתייחס למנהל או לבעלים של הצהרון.
מירב בן ארי: תגידו, למה לא הגדרתם בעצם שמפעיל צהרון זה מנהל או בעלים?
מירב בן ארי: למה הרחבתם?
מירב בן ארי: יש בזה משהו.
<ורד קירו-זילברמן: אני רק רוצה לשאול את מרכז השלטון המקומי: לצורך העניין, כשאתם מתקשרים עם מפעיל או מקצים, האם זה נכנס לבעלים של צהרון?
מירב בן ארי: או מנהל של צהרון.
<ורד קירו-זילברמן: לא, הם לא מנהלים, כי הרשות המקומית היא זאת שמקצה את המבנה או זאת שלמעשה מקשרת.
מירב בן ארי: אבל היא צודקת, כי ברגע שאתה כותב מפעיל "בין בעצמו ובין באמצעות מי מטעמו", זה אומר שההגדרה מאוד רחבה.
מירב בן ארי: למה לא הגדרתם פשוט מנהל ובעלים?
<חיים הלפרין: זה פוטר רשת.
<חיים הלפרין: זה פשוט פוטר רשת, כמו שאני מבין את החוק.
<חיים הלפרין: אם יש רשת של כמה צהרונים אז "מי מטעמו" - - -
<ורד קירו-זילברמן: הכוונה היתה להכניס באמת את כל האופציות להתקשרויות עם מפעילי צהרונים.
מירב בן ארי: אבל, חיים, אם הוא מטעמו של הבעלים אז הוא מנהל של הצהרון.
רחל עזריה: אין דרך אחת שבה זה מנוהל.
<אביטל בגין: אפשרות אחרת בעיני היא בכלל לא להגדיר – מפעיל צהרון הוא שמפעיל את הצהרון, להניח למציאות - - -
רחל עזריה: אין לנו הגדרה חוקית של מפעיל – שתי הנשים שנמצאות בצהרון הן מנהלות הצהרון?
<אביטל בגין: יש מישהו נוסף להן?
רחל עזריה: יש, אבל הוא מנהל את הרשת של הצהרונים, הוא לא מנהל את הצהרון.
<אביטל בגין: אבל אל מי נכון לגשת?
רחל עזריה: ברור שלמי שמעליהם.
<אסנת חיטרון: אז כאן זה כולל גם אותן.
<אביטל בגין: כאן זה כולל אותן, זה עושה ההפך.
מירב בן ארי: תגידי, אני חייבת לשאול משהו בגלל שכבר ניהלתי כמה דיונים על חקיקה – איפה הייתם בהכנה לקריאה ראשונה?
מירב בן ארי: הרי זה לא חדש.
<אביטל בגין: זה לא חדש, זו טעות שאני מתנצלת עליה של משרד המשפטים, על הפער בין ההערות שהועברו ובשל טעות לא הגיעו - - -
מירב בן ארי: שלא הועברו בזמן.
<אביטל בגין: לא, הועברו הערות בשלב עוד של ועדת שרים ובשל טעות של משרד המשפטים, שאני מתנצלת עליה, הן לא הגיעו לוועדה.
מירב בן ארי: כי אני כבר חשבתי שהתבלבלתי וזה בהכנה לקריאה ראשונה, אבל זו הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
רחל עזריה: זו קריאה שנייה שלישית, אנחנו כבר בישורת האחרונה.
אוסאמה סעדי: גברתי היושבת-ראש, כמובן שאנחנו מברכים על הצעת החוק הזאת, באמת כל הכבוד לחברתי רחל עזריה על החוק הזה, שהוא באמת נוגע לכל ילד מהילדים שלנו.
אוסאמה סעדי: אני רק מזכיר לכולנו שבכפר ג'סר א-זרקא, בשבוע שעבר, היתה שביתה כללית, של כל היישוב, בגלל איכות המזון – שחבל שאני אדבר עליו, ממש זוועתי.
אוסאמה סעדי: ועד ההורים החזירו את המזון הזה שאפילו החיות, חברי עבדאללה אבו מערוף, לא אוכלות את האוכל הזה ומביאים את זה לילדים שלנו.
מירב בן ארי: חיים, אתה מכיר את זה?
אוסאמה סעדי: כן, היתה שביתה ואפילו משרד החינוך התערב בעניין הזה.
רחל עזריה: אני חייבת לומר שאני שמחה שאנחנו מגיעים למצב שלהורים כל כך אכפת מהאוכל, זה חשוב.
רחל עזריה: זה, אגב, מה שקרה בירושלים, זה הניע את התהליך וזה אומר שהחוק הזה הוא חשוב.
עבדאללה אבו מערוף: גם יש כאן משקל שההורים יראו ויפקחו - - -
מירב בן ארי: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, קודם כל, הנושא שהעלית עכשיו הוא נושא חשוב, אני מציעה שתיפגש בנושא עם חיים הלפרין ופרופ' גרוטו.
אוסאמה סעדי: כן, בהחלט.
מירב בן ארי: אבל אנחנו בהכנה לקריאה שנייה שלישית.
אוסאמה סעדי: לכן יש כמה הערות לגופו.
אוסאמה סעדי: בסעיף 5 - - -
מירב בן ארי: אנחנו בהגדרות, כשנגיע לסעיף 5 נדון בו.
מירב בן ארי: עכשיו יש לי בעיה עם ההגדרות, אני מתקדמת ואז תעיר את הערותיך.
אוסאמה סעדי: זה קשור להגדרות.
אוסאמה סעדי: אני חושב שיש חסר מרכזי פה כשאנחנו מדברים על איכות המזון, בסעיף 5 מדברים ששר הבריאות – לא יודע מה קשור שר האוצר אבל נניח - - -
עבדאללה אבו מערוף: שהמזון לא יהיה יקר.
אוסאמה סעדי: מדברים על הרכב המזון, על הערכים והכמות, אבל איפה האיכות?
אוסאמה סעדי: נגיד שאני מביא את הכמות ואת הגיוון, אבל האיכות שלו היא ירודה?
רחל עזריה: אבל זה החוק – החוק הוא האיכות.
אוסאמה סעדי: אני מדבר על ההגדרה.
אוסאמה סעדי: כמות וגיוון – אני יכול להביא את הכמות ואת הגיוון אבל האיכות היא ירודה.
<איתמר גרוטו: מה זה "איכות ירודה"?
אוסאמה סעדי: שהוא פג תוקף או - - -
רחל עזריה: לא, הוא לא יקבל את הרישיון.
אוסאמה סעדי: אבל אני מדבר על הגדרה: "יקבע תנאים והוראות לעניין הרכב המזון" – הרכב – "ולעניין ערכו התזונתי וכמותו".
אוסאמה סעדי: אני אומר דבר בסיסי - - -
רחל עזריה: הנה, אבל יש לך ספק מזון מורשה, אתה לא יכול להביא אוכל פג תוקף.
אוסאמה סעדי: ספק מזון מורשה – אנחנו יודעים שמביאים מזון והוא מורשה אבל עד שזה מגיע – את יודעת מה?
אוסאמה סעדי: כשנותנים לקבלן בצפון שיחלק לאזור גסר א-זרקא והוא צריך לעבור 100-150 ק"מ להביא את האוכל המוכן הזה אז אני לא יודע באיזה תנאים זה יגיע.
אוסאמה סעדי: אז נכון שהרכב ובכמות הכול בסדר, אבל כשהוא יגיע זה מקולקל.
<איתמר גרוטו: בשביל זה אנחנו לא צריכים את החוק הזה, זה קיים היום בחוק המזון הרגיל.
אוסאמה סעדי: דבר שני, אני חושב שמה שאמרה היועצת המשפטית – אני לא אסתפק ב-1,500 שקל ובקנס.
אוסאמה סעדי: אני חושב שאם יש הפרה מתמשכת צריך לבוא ולבטל, לשלול לו את הרישיון.
מירב בן ארי: זה מה ששי סומך ממשרד המשפטים הוסיף, לא היית בזמן שהוא העיר את זה אבל אנחנו מוסיפים את זה.
רחל עזריה: זה נוסף, אנחנו מוסיפים את זה לחוק.
אוסאמה סעדי: בסכומים מופחתים, סעיף 14 – אני חושב שלא צריך לחכות לתקנות ולכל הדברים האלה, אני חושב שצריך להיות שהממונה אינו רשאי להטיל עיצום כספי פחות מהסכומים המקסימליים אלא בנסיבות מיוחדות ועקב תנאים שרשומים.
<ורד קירו-זילברמן: הוויכוח הזה לא אתנו, זה ויכוח עם משרד המשפטים.
אוסאמה סעדי: רחל, עד שנגיע לתקנות ועד שיעשו תקנות – לא צריך תקנות בשביל זה.
רחל עזריה: משרד המשפטים לא מוכנים לזה.
אוסאמה סעדי: לכן אני אומר גם למשרד המשפטים, אנחנו שמים סעיף - - -
רחל עזריה: אנחנו במפלגה שלך בסיפור הזה.
אוסאמה סעדי: אני יודע, לכן אני אומר.
אוסאמה סעדי: וכמובן שאנחנו תומכים בחוק הזה.
מירב בן ארי: שי, רצית להעיר משהו?
<שי סומך: יש לי הצעה לגבי ההגדרה של מפעיל צהרון, אפשר לכתוב שם אחד מאלה: אחד, מנהל הצהרון - - -
מירב בן ארי: בסדר, הגענו להסכמה, שתדע, שזה יהיה "מפעיל צהרון, בין בעצמו ובין באמצעות מי מטעמו".
<ורד קירו-זילברמן: ואז זה מוריד לנו כפילויות וזה מאפשר לנו להתמקד באמת בפרסונה שבתוך - - -
<שי סומך: אוקיי, יש לי הערה לסעיף 21.
מירב בן ארי: אז חכה שנייה, כשנגיע לסעיף 21 נחזור אליך, שי.
<אביטל בגין: סעיף 2, הפעלת צהרון – אני מציעה למחוק את הסעיף כיוון שהוא אומר שני דברים: דבר אחד לא נכון, שהצהרון לא יפעל אלא בהתאם להוראות חוק זה וזה לא נכון כי יש כל מיני הוראות אחרות שחלות על הצהרון; והדבר השני זה שהוא אומר לו לפעול לפי הוראות החוק ואת זה לא צריך להגיד, החוק מחייב אותו לפעול לפי הוראות החוק.
<ורד קירו-זילברמן: מבחינתי זה לא קריטי.
מירב בן ארי: הלאה, תמשיכי.
<אביטל בגין: לסעיף 4 אותה הערה.
<אביטל בגין: סעיף 4, על אותו עיקרון, למעשה יוצר כפל על סעיף 5.
<אביטל בגין: אנחנו רוצים להגיד שספק מזון לא ימכור ולא יספק מזון אלא לפי הוראות סעיף 5, ולכן לא צריך את סעיף 4 שרק אומר שהוא שספק מזון מורשה, וזה ממילא חובה שחלה עליו לפי חוק המזון, לא צריך להגיד אותה שוב פה.
<ורד קירו-זילברמן: לא, זה לא בהכרח, אביטל, בגלל שפה זו פעם ראשונה שמוזכרת איזושהי רגולציה על צהרונים ואנחנו אומרים: דע לך, מפעיל צהרון, שעד היום אף אחד לא פיקח עליך, אתה צריך קודם כל להתקשר עם ספק מזון מורשה ואחר כך אתה צריך להתקשר אתו והוא צריך להצהיר וכו' וכו'.
<אביטל בגין: אבל זה סעיף שמתייחס לספק ולא מתייחס למפעיל הצהרון.
<אביטל בגין: סעיף 4 אומר "ספק מזון".
<ורד קירו-זילברמן: ספק מזון, נכון, ואז: מפעיל צהרון לא יתקשר עם ספק מזון - - -
<אביטל בגין: זה בסדר, לא הערתי לסעיף של הצהרון.
<אביטל בגין: על הספק, החובות כשאת מדברת עם הספק – השיחה של הרגולטור אתו נעשית דרך חוק המזון כבר.
<ורד קירו-זילברמן: את מסכימה אתה, מרינה, או אתי?
<ורד קירו-זילברמן: משרד הבריאות מסכים אתי, שכן צריך להגיד שספק מזון צריך לדעת שלצהרונים הוא צריך להיות ספק מזון מורשה היות ואנחנו לא שמים "רישיון פלוס".
מירב בן ארי: זה בסדר, מקובלת עלי העמדה של משרד הבריאות, זה גם לא כזה קריטי אז תמשיכי.
<אביטל בגין: בסעיף 8(א) כתוב "פרטים לעניין עמידת המזון בתנאי סעיף 5".
<אביטל בגין: אני חושבת שהדרישה פה לא ברורה והאפשרות היא: או להבהיר פה מה אנחנו רוצים – אם אתם רוצים להגיד "תפריט המזון", מה זה אומר, פרטים – או להסמיך לקבוע פרטים כפי שייקבע השר בהמשך.
<ורד קירו-זילברמן: לא, הכוונה היתה "פרטים לעניין עמידת המזון" בתקנות, שיהיה ברור שהוא עומד בתנאים שכתוב.
<אביטל בגין: אז הוא צריך להצהיר?
<ורד קירו-זילברמן: הוא צריך לדווח.
<אביטל בגין: מה הוא צריך לדווח אבל?
<ורד קירו-זילברמן: "מפעיל צהרון ימסור לממונה דיווח על מכירה, לרבות פרטי ספק ופרטים לעניין עמידת המזון בתנאי סעיף 5".
מירב בן ארי: מה הבעיה עם זה?
<ורד קירו-זילברמן: זאת אומרת שהוא צריך להגיד: אני קיבלתי את המזון, המזון עומד בתנאים של ההוראות וכו' וכו'.
<ורד קירו-זילברמן: אני פשוט לא כל כך הבנתי מה מפריע לך פה.
<אביטל בגין: אני עכשיו המפעיל ואני קוראת שאני צריכה לדווח פרטים לעניין עמידת המזון, אני צריכה למלא את הטופס הזה שאני שולחת למשרד הבריאות, אני לא יודעת מה אני צריכה לדווח.
<אביטל בגין: אני צריכה לדווח שאכלתי אותם ב-10 ק"ג פסטה, או שאני צריכה להגיד: הפסטה עמדה בתנאי הוראות החוק?
<אביטל בגין: מה רוצים ממנו?
<אביטל בגין: זה פשוט לא ברור.
מירב בן ארי: מה שצריך בעצם לדווח לממונה לא ברור לך בחקיקה הזאת?
<אביטל בגין: הסיפה לא ברורה.
מירב בן ארי: מכירה – ברור, הספקה – ברור, פרטי ספק המזון – ברור, עמידת המזון – לא ברור?
<אביטל בגין: פרטים לעניין עמידת המזון, מה רוצים שהוא ידווח.
מירב בן ארי: כן, תורידי את זה.
מירב בן ארי: בסדר, זה מקובל עלי.
<אביטל בגין: ובסעיף 9 צריך לערוך את ההתאמות בהתאם להערות שהערתי קודם.
מירב בן ארי: בואי נעשה את זה ביחד: סעיף 1 – יורד.
<אביטל בגין: סעיף 1 – יורד; סעיף 2 – בסדר; סעיף 3 – אתם ביקשתם להשאיר אז אין לי מה להגיד.
<אביטל בגין: זהו.
מירב בן ארי: אין עוד ההערות?
מירב בן ארי: רק פעם הבאה להתעורר בזמן.
רחל עזריה: הסיפור הוא שיש לנו דד-ליין, יש לנו תחילת שנת לימודים ב-1 בספטמבר – שקודם נגזר מתי יוצאים המכרזים לצהרונים, שקודם נגזר מתי יהיו התקנות של משרד הבריאות, מה צריך להיות באוכל שצריך להגיע למכרזים בצהרונים.
<אביטל בגין: אני מבינה ולכן ההערות נוסחו כך שהן לא - - -
רחל עזריה: בסדר, תודה.
<ורד קירו-זילברמן: אני רק אסכם מעבר למה שהוקרא והשינויים שהוסכמו: ההגדרה של "מפעיל צהרון" תישאר "בין בעצמו ובין באמצעות מי מטעמו"; סעיף 2 יימחק; הסיפה של סעיף 8 "ופרטים לעניין עמידת המזון בתנאי סעיף 5" יימחקו; סעיף 9(1) יימחק; אנחנו נוסיף עוד הוראה לעניין העברת הנתונים על ידי מרכז השלטון המקומי כשהחובה תהיה על רשויות מקומיות; ונוסיף עוד הוראה לגבי ספק מזון שלא עומד בהוראות התקנות והוראות החוק הזה, שאפשר יהיה להטיל עליו סנקציות כמו בחוק המזון.
מירב בן ארי: שי רצה להעיר על סעיף 21, נכון?
<שי סומך: צריך להתאים אותו להוראה החדשה שתיווסף, חובת הפרסום, צריך להיות גם לגבי שלילת רישיון והגבלת רישיון.
<אביטל בגין: ממש לא כדאי לערבב, זה סעיף גנרי שיש אותו בכל החקיקה, הוא מתייחס רק לעיצומים הכספיים במטרה ליצור שקיפות.
<אביטל בגין: אפשר שהממונה יפרסם בכל מקרה בנפרד, שהמשרד יפרסם, את מי שאין לו שלילת רישיון.
<אביטל בגין: זה באמת בניהול פנימי של איך הדברים עוברים, זו לא לאותה מטרה.
<שי סומך: אז יהיה סעיף נפרד.
<ורד קירו-זילברמן: אז יהיה סעיף נפרד, איתמר?
<ורד קירו-זילברמן: מוסכם עליכם שאתם תפרסמו ברגע שנשלל אישור מספק מזון לספק לצהרונים?
<ורד קירו-זילברמן: אתם תפרסמו את זה?
<איתמר גרוטו: כן, פרסום באתר האינטרנט שלנו.
מירב בן ארי: האם יש פה מישהו שיושב ונגזלה ממנו זכות הדיבור?
מירב בן ארי: ובכן, אנחנו עוברים להצבעה על החוק עם השינויים שעשינו כאן.
מירב בן ארי: לפני ההצעה אני רוצה להודות לכל מי שהגיע לכאן, לכל המשרדים, משרד הבריאות, אוצר, חינוך, שלטון מקומי, משרד המשפטים כמובן – רק בבקשה פעם הבאה בזמן – כמובן, משרד הרווחה, היועצת המשפטית של הוועדה, יו"ר הוועדה, שלא נמצא כאן, וכמובן כל צוות הוועדה שמלווה.
מירב בן ארי: תודה לוועד ההורים, זה מאוד חשוב שהגעתם ול"לקט ישראל", שתמשיך לתמוך.
מירב בן ארי: מי בעד החוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה בצהרונים, התשע"ז–2016, כפי שהוקרא עם כל השינויים?
מירב בן ארי: החוק עבר.
מירב בן ארי: אני רואה שסיעת כולנו פה בהרכב מלא.
רחל עזריה: תודה רבה לכולם.
אלי אלאלוף: ברוכים הבאים לישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: יש לנו פה קבוצת מבקרים.
אלי אלאלוף: קבוצה מתיכון בהרצליה.
אלי אלאלוף: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
אלי אלאלוף: יש לנו פה שתי הצעות חוק: הצעה שהיא הצעתו של מכלוף מיקי זוהר יחד עם אורן חזן, אברהם נאגוסה, אלי אלאלוף, נחמן שי, איציק שמולי, ענת ברקו ומוטי יוגב.
אלי אלאלוף: ההצעה שלנו מצטרפת להצעה של חברי הכנסת יוליה מלינובסקי, חבר הכנסת רוברט אילטוב, חאמד עמר - - -
יוליה מלינובסקי: הוא חולה, בבית.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת עודד פורר, אלי אלאלוף, איציק שמולי, ישראל אייכלר, דב חנין וחבר הכנסת יוסי יונה.
אלי אלאלוף: ברוך הבא חבר הכנסת אורן אסף חזן, ד"ר עבדאללה אבו מערוף ויוליה מלינובסקי שנמצאים אתנו.
אלי אלאלוף: אנחנו הולכים לדון בנושא של חוק – שנקרא הצעת חוק הזכות לעבודה בישיבה.
אלי אלאלוף: אלה דברים שבעצם דברים שהתווספו לחוק הבסיסי הזה.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אתן את רשות הדיבור ליוזמת, למובילה והדוחפת – בהתרגשות, ומגיעה לה שתברך בסוף "שהחיינו" כי זה החוק הראשון שלה בכנסת הנוכחית - - -
יוליה מלינובסקי: בהכנה לקריאה ראשונה – כן.
אלי אלאלוף: אז אנחנו מברכים אותך, יוליה.
יוליה מלינובסקי: תודה רבה, תודה לכבוד היושב-ראש.
יוליה מלינובסקי: החוק הזה נולד מבחור מ "סורוקה", שמוליק צרפתי שהציג בפנינו בעיה שהיתה קיימת בבית החולים.
יוליה מלינובסקי: הוא פה.
יוליה מלינובסקי: הוא פנה אלינו לגבי הבעיות ב "סורוקה", קיימנו על זה דיון בוועדה לפניות הציבור.
יוליה מלינובסקי: אחרי הדיון שבו הצלחנו לתקן את העוול ב "סורוקה", ונגיד שהנהלת בית החולים התגייסה לעזור ולטפל בעניין, חשבנו איך זה יכול להיות – אנחנו לא יכולים לטפל בכל בית חולים, בכל בית ספר, בכל עניין באופן פרטי.
יוליה מלינובסקי: כנראה יש בעיה מערכתית.
יוליה מלינובסקי: כשהבנו שיש בעיה מערכתית התחלנו לחפש מה קורה בתחום והבנו שיש בעיה עם תנאי העבודה הפיזיים של המאבטחים.
יוליה מלינובסקי: הנושא לא מוגדר, לא מוסדר וכל אחד עושה לגופו.
יוליה מלינובסקי: אנחנו רואים את זה במקומות שאנחנו מבקרים בהם: בבתי החולים, בגני ילדים, בבתי ספר, בקניונים.
יוליה מלינובסקי: בואו לא נשכח שמאחורי כל מקום עבודה כזה עומד אדם עם הצרכים, עם הנפש, עם הבעיות שלו - - -
אלי אלאלוף: ועם האחריות שלו, על התפקיד שלו.
יוליה מלינובסקי: כמובן.
יוליה מלינובסקי: עדיין אנחנו מצפים שבשעת הצורך הוא יפעל לביטחוננו.
יוליה מלינובסקי: אז ברשותך, הכנו פה מצגת קצרה כדי להראות וכדי שכל היושבים באולם יבינו על מה אנחנו מדברים, שזה לא יהיה איפה שהוא באוויר, שזה יהיה ברור וקונקרטי ואז אנחנו נבין על מה אנחנו מדברים ומה המצב בשטח.
יוליה מלינובסקי: ברשותך, אפשר?
אלי אלאלוף: אני רוצה להתנצל בשם יושב-ראש ההסתדרות אבי ניסנקורן שרצה להשתתף בדיון וביקש מראש להיות פה, אך מסיבות טכניות – הוא בבית הדין לעבודה, הוא כרגע לא יכול להיות אתנו, ואם הוא יספיק הוא יצטרף לדיון.
יוליה מלינובסקי: כן הוא מאוד תומך בחוק, קיימנו על זה ישיבה.
יוליה מלינובסקי: (מוקרנת מצגת) אז אנחנו מדברים על ענף שיש בו מאבטחים ושומרים במדינת ישראל בשנת 2017, מעל 200 אלף עובדים בענף, מתוכם, כ-80 אלף בני אדם הם מאבטחים שעובדים ומגנים עלינו בכל מקום ובכל נקודה בארץ.
יוליה מלינובסקי: שכר מינימום לשעה זה בעצם מה שהם מקבלים בדרך כלל – מאבטחים רגילים שאנחנו רואים אותם בכל מקום.
יוליה מלינובסקי: 28.50 זה רק מעכשיו, חודש ינואר.
יוליה מלינובסקי: קודם זה היה פחות.
יוליה מלינובסקי: ההסתדרות דאגה להעלות את זה טיפה, והמשכורת החודשית בחודש למשרה מלאה זה 5300.
יוליה מלינובסקי: פה אתם רואים סרטון של מאבטח שפונה לוועדה.
יוליה מלינובסקי: (מוקרן סרטון) רק לציין שהבחור הזה עובד בחיפה, שם קר וגשום.
יוליה מלינובסקי: הוא מאבטח 1,200 ילדים בכל יום.
יוליה מלינובסקי: הכנו פה את מפת מדינת ישראל ונלך מחיפה עד באר שבע.
יוליה מלינובסקי: תוכלו לראות את התמונות, הדברים מדברים בעד עצמם.
יוליה מלינובסקי: כך זה בחיפה, פנינו לראש העיר והוא חושב שזה בסדר.
יוליה מלינובסקי: ככה יושב מאבטח בקניון בפרדס חנה.
יוליה מלינובסקי: זה המקום, ככה המאבטח יושב.
יוליה מלינובסקי: הלאה: כאן זה הוד השרון.
יוליה מלינובסקי: ככה ישבה הגברת, ההורים של אותו גן ילדים שלחו לנו תמונות.
יוליה מלינובסקי: כתבנו לראש העיר והוא אמר שהכל גן עדן וככה, בתמונה הבאה זה אחרי כמה ימים כשזה סודר, בסוף.
יוליה מלינובסקי: תל אביב, העיר העשירה שיכולה להרשות לעצמה הכל - המאבטח בתמונה מאבטח חמישה גני ילדים.
יוליה מלינובסקי: כך זה מקום העבודה שלו, ככה זה נראה.
יוליה מלינובסקי: כך זה בחולון, העיר שלי.
יוליה מלינובסקי: בושה וחרפה.
יוליה מלינובסקי: זו גם עיר שיכולה להרשות לעצמה – שלוש כסאות, אחד בשביל לשבת ושניים לחפצים.
יוליה מלינובסקי: ראשון לציון, עמדת מאבטח בחניה, ירושלים – ככה זה.
יוליה מלינובסקי: אלה עמדות אבטחה בירושלים וכאן יש גם עניין ביטחוני, אני כבר לא מדברת על מזג האוויר.
יוליה מלינובסקי: עיריית יבנה – ככה שומרים על גני הילדים.