GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אייל לב ארי: מה שרצית, המכשולים בדרך, סעיף 2.9, יחולו על כל דרך בשטחי חוץ של מוסד חינוך חדש.
<ראובן ברון: וזה לא מופיע תחת נגישות אבל 2.7.8 לא מוזכר שם.
<אייל לב ארי: אני אזכיר אותו.
<אייל לב ארי: דרך נגישה אל במה ומשטח מוגבה דרך נגישה אל במה ומשטח מוגבה תוביל אל מחצית לפחות מן המשטחים המוגבהים בחצר, במרחבי הלימוד ובאולמות המיועדים לאותו שימוש.
<אייל לב ארי: דרך נגישה אל במה ומשטח מוגבה תהיה לפי הוראות פרט 8.65(ב) ו-(ג) לסימן ג' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.
<מיכל שיק הר-טוב: אנחנו מבקשים שבכל מקום שיש במה, אם זה מחוץ למבנה או בתוך המבנה, תהיה דרך נגישה.
<מיכל שיק הר-טוב: אנחנו בבניין חדש.
<מיכל שיק הר-טוב: גם למדרגות, שיהיו מאחזי יד.
<מיכל שיק הר-טוב: כתוב שרק למחצית.
<אורי זרובבל: אני מבקש להתייחס לנושא של במה.
<אורי זרובבל: אנחנו צריכים להבחין בין במה שהיא עד 45 סנטימטרים לבין במה שהיא מעל 45 סנטימטרים.
<אורי זרובבל: במה בתור קתדרה באולם הרצאות או בכיתת לימוד אם במקרה יש, יש לה כללים בסעיף הזה 8.65 ובת"י 1918.
אילן גילאון: זאת במה כיתתית.
<אורי זרובבל: במה כיתתית.
<אורי זרובבל: במה של מטר-מטר ועשרה, המשמעות היא שאם צריך להוביל אליה ברמפה, זה אומר שכדי לעלות מטר ועשרה, סדר גודל של 16 מטרים אורך רמפה, זה יכול לפעמים להרוג את כל האולם.
<אורי זרובבל: לכן אני חושב שצריך לאפשר כאן מעלון כאשר בתקן מופיע המעלון.
<אילן שי: אני חושב שגם אמרנו בשולחנות העגולים, האנשים שלנו שעוסקים בתכנון, אנחנו לא בונים במות.
אילן גילאון: גם אני לא בונה במות ואני אפילו לא אדריכל.
אילן גילאון: אני מבין רק דבר אחד והוא שאני צריך לאפשר לכל דכפין לעלות על הבמה הזאת ולנאום את נאומו.
<אילן שי: בבתי ספר לא בונים במות.
<קריאה: אין הגבהה בכיתות לימוד וגם יש כאן בעיית בטיחות.
<קריאה: זה מתנגש עם בעיות בטיחות אצלנו.
אילן גילאון: מר זרובבל מתייחס לפתרון של המעלון.
<אורי זרובבל: הנה, ב-2.9.1, בתקן, דרך נגישה אל הבמה אל משטח מוגבה לא גדול מ-15, אפשר שהיא תכלול כבש או מעלון.
<ערן טמיר: זה מפנה ל-8.65 שמפנה לתקן.
<מיכל שיק הר-טוב: למה רק למחצית?
<שמואל חיימוביץ': הוויכוח הוא רק אם זה למחצית או לא.
<אורי זרובבל: כי במה גבוהה יש אחת בלבד.
<נאוה אושר: אני רוצה לומר שיש כאן איזושהי דרישה שהיא דרישה חדשה ואין מה לעשות, היא מעמיסה תקציבית גם על הרשויות המקומיות.
<נאוה אושר: כלומר, הדרישה הזאת של מעלון לבמה.
אילן גילאון: אם את לא בונה במה, את לא צריכה כלום.
<נאוה אושר: אני אומרת שגם אם בונים במה, הדרישה שיהיה מעלון היא כן דרישה שתעמיס תקציבית.
<נאוה אושר: זו עכשיו דרישה חדשה ואנחנו צריכים לבחון אותה.
<ערן טמיר: אני רוצה לעשות סדר.
<ערן טמיר: אם אדוני ירשה לי לנסות לעזור.
אילן גילאון: אתה יכול לעזור?
<ערן טמיר: אני חושב שכן, בעזרת השם.
<ערן טמיר: בסך הכול יש כאן הפניה.
<ערן טמיר: השאלה אם מחצית או לא מחצית, אפשר להתווכח עליה.
<ערן טמיר: זה בסופו של דבר הסיכום אליו הגיעו.
<ערן טמיר: מה שכתוב כאן זה לעשות לפי במות משטחים מוגבהים בכל מבנה ציבורי ושם ההפניה היא לתקן ובתקן יש אפשרות לעשות רמפה ויש אפשרות לעשות מעלון.
<ערן טמיר: לא חייבים לעשות מעלון ולא חייבים לעשות רמפה.
<נאוה אושר: בסדר אבל נשאיר את ההוראה שזאת מחצית.
<קריאה: למען הסדר הטוב, התגובה של נאוה היא לבקשה שתהיה לכולם.
<קריאה: אמר ערן שהסיכום היה חצי.
<נאוה אושר: זאת הפשרה.
<נאוה אושר: זה הסיכום והפשרה שלא היינו מודעים לה אבל כן חשוב לנו להגיד.
אילן גילאון: אני מבקש להיות מודעים לכל הנקודות והסיכומים.
<מיכל שיק הר-טוב: בגלל שזה מבנה חדש, אנחנו חושבים שראוי שזה יהיה.
<מיכל שיק הר-טוב: זה מבנה חדש.
<מיכל שיק הר-טוב: זה לא מבנה קיים.
אילן גילאון: יש כאן דיון אחר ואני רוצה להקדים אותו.
אילן גילאון: אני שוב אחזור.
אילן גילאון: האם את השתתפת בסיכום שהיה כאן או לא?
אילן גילאון: אם לא השתתפת, מדוע?
אילן גילאון: מה שקורה כרגע זה שהיה לנו סיכום.
אילן גילאון: אז מה אני יכול לעשות?
אילן גילאון: לא לכבד את הסיכום שהיה לכם קודם?
אילן גילאון: אני לא יכול לעשות את זה אלא אם כן אנחנו מגלים דברים מהותיים כאלה.
<שמואל חיימוביץ': אני רק אזכיר שהחצי שלא מונגש, בחדש, תהיה הנגשה פרטנית ככל שיידרש.
<שמואל חיימוביץ': מזה אי אפשר לברוח.
<קריאה: אני רוצה למחוק את המילה מרחבי לימוד.
<אייל לב ארי: פרק ד': מקומות חניה מקומות חניה נגישים הוקצו מקומות חניה במוסד חינוך חדש, יוקצו ביניהם מקומות חניה נגישים לפי חישוב מקומות החניה האמור בפרט 8.110 לסימן ז' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.
<אייל לב ארי: מידות חניה נגישה לרכב רגיל ולרכב גבוה מידות מקומות החניה הנגישים במוסד חינוך חדש יהיו לפי המידות הקבועות בפרט 8.110(ד) לסימן ג' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.
<מיכל שיק הר-טוב: אנחנו מבקשים לעניין החניות שאם יש עובד עם מוגבלות שנדרש לחניה, זה לא ייספר במסגרת חלק ח'1, מה שנאמר שם לגבי מספר חניות נגישות.
<מיכל שיק הר-טוב: עובד עם מוגבלות יידרש לחניה הזאת באופן קבוע.
<ערן טמיר: אבל זה נכנס בפרטני.
<נאוה אושר: אני חושבת שצריך לזכור שמקומות החניה כאן הם בעיקר להורים, לאנשים שמגיעים, כך שזה לא נראה לי בעייתי.
<ערן טמיר: לא יודעים מי יהיו העובדים שם.
<ערן טמיר: עכשיו בונים את בית הספר.
<שמואל חיימוביץ': מה שאת מדברת עליו שייך לשירות, אם בכלל.
<אילן שי: יש לנו מקומות חניה כמעט רק בפנימיות.
<מיכל שיק הר-טוב: אולי להגדיל את המספר.
<אילן שי: אלה לא הורים שמגיעים לבית הספר.
<ראובן ברון: שאלה לגבי חניה למרות שזה לא כל כך נוגע לנו העיוורים.
<ראובן ברון: נראה לי שחלק 2 לתקן נותן מידות יותר מדויקות ומסודרות של מקומות החניה.
<ראובן ברון: הוא מתחשב ברכב גבוה, ברכב נמוך, במרחקים.
<שמואל חיימוביץ': זה מפנה לתקן.
<אלעד לב: אני רוצה לתקן את ראובן.
<אלעד לב: אני חושב שזה כן רלוונטי גם לעיוורים כי גם עיוור הוא בעל מוגבלות שבת זוגו למשל יכולה להביא אותו לחניה קרובה.
אילן גילאון: אנחנו לא מפולגים כאן בין הקבוצות.
אילן גילאון: זה רלוונטי לכולם וראובן הכי יודע את זה, שזה דבר אוניברסלי ושזה לא סטטוס נרכש.
<אייל לב ארי: אזורים להורדת נוסעים ולהעלאתם הותקנו במוסד חינוך חדש מקומות המיועדים להורדת נוסעים ולהעלאתם, יתקיימו בהם התנאים המפורטים בת"י 1918 חלק 2, בסעיף הדן באזורי העלאת נוסעים, סעיף 2.8.
<אייל לב ארי: פרק ה': מעלית ומעלון התקנת מעלית בבניין במוסד חינוך חדש זה נושא שכרגע נדלג עליו.
<אייל לב ארי: אתה רוצה שנקרא אותו?
אילן גילאון: אני רוצה את הדיון על המעלית להשאיר כנושא אחרון.
אילן גילאון: נהיה מספיק עייפים כדי להתפשר.
אילן גילאון: התקנת מעלון אנכי במוסד חינוך חדש התקנת מעלון אנכי בבניין במוסד חינוך חדש מותרת רק במקום שבו הפרש הגובה בין מפלסים צמודים אינו עולה על 250 לסנטימטרים.
אילן גילאון: מעלון אנכי יותקן רק בפיר סגור כאמור בת"י 2252 חלק 1 בסעיף הדן בדרישות ספציפיות למעלונים בפירי מעלית סגורים.
אילן גילאון: ואולם, גובה הקיר במפלס העליון של פיר המעלון יהיה מאתיים סנטימטרים לפחות ולא יהיו בו פתחים פרט לדלת.
<שמואל חיימוביץ': רק נציין שבקנה יש תקן חדש, 2481 חלק 41 שאמור לדבר ספציפית על מעלונים ופירים סגורים בין השאר וכרגע הוא עדיין לא תקן רשמי.
<אייל לב ארי: שמוליק אמר לאן הוא חותר.
<אייל לב ארי: עד שהתקנות יפורסמו, אם הוועדה תאשר אותן, שלפחות גם נוסמך לשנות את ההפניה, את ההוראות הרלוונטיות.
<שמואל חיימוביץ': לתקן הרלוונטי.
<אייל לב ארי: שהוא ספציפי למעלונים.
אילן גילאון: זה קורה כל הזמן.
<מיכל שיק הר-טוב: אני הבנתי שנדון על המעלית בסוף אבל הנושא של מעלון אנכי, אני אמנם לא אשת מקצוע.
אילן גילאון: לכן תתאפקי כמוני.
אילן גילאון: אני משתדל לא לדבר על מה שאני לא מבין.
<מיכל שיק הר-טוב: אני רוצה לדברר את מה שיובל ביקש ממני.
<מיכל שיק הר-טוב: הוא נגד מעלון אנכי כי הוא טוען שזה מסוכן וקשה לתפעול.
<מיכל שיק הר-טוב: יש לי נוסח אחר.
<מיכל שיק הר-טוב: אני חוזרת בי.
אילן גילאון: אם זה מסוכן, תגידו לי כי אני כל יום יורד במעלון ואני רוצה לדעת אם אני מסכן את עצמי או לא.
אילן גילאון: תאמין לי שאני מסכן את עצמי כשאני מגיע למטה יותר מאשר כשאני במעלון.
<קריאה: התקן אמור לפתור את הדברים האלה.
<שמואל חיימוביץ': התקן עליו דיברתי, 2481 חלק 41, אמור לאפשר מעלון שהוא כמעט כמו מעלית במובן הזה שזה פיר סגור, דלתות נפתחות אוטומטית ולחיצה לא רצופה.
<שמואל חיימוביץ': אלה שלושת הפרמטרים.
<אלעד לב: לגבי המסוכן, שמואל הסביר לנו שאחת הסכנות היא שילדים ייכנסו מתחת למעלון כשהוא עולה ולכן נדרש הפיר.
אילן גילאון: יש מצב כזה.
<שולמית כהן: לכן אנחנו לא מאשרים היום מעלון.
אילן גילאון: לנו בכנסת יש כזה ואף פעם לא היינו מוטרדים מהבעיה הזאת, שמישהו ייכנס מתחת.
<אייל לב ארי: פרק ו': מדרגות מדרגות במדרגות בבניין במוסד חדש יחולו הוראות פרט 8.130 לסימן ט' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר, ואולם ההוראות לעניין סימן אזהרה סעיף 2.4.5.1 לחלק 2 וסעיף 2.6.7(א) בחלק 3.1 יחולו רק לעניין מוסד חינוך חדש שהוא חטיבת ביניים או בית ספר תיכון.
<אייל לב ארי: פרק ז': אמצעים לאיתור, אזהרה והכוונה אמצעים לאיתור, אזהרה והכוונה בדרך מחוץ לבניין בתחום דרך המיועדת לשימוש הציבור מחוץ לבניין במוסד חינוך חדש יהיו אמצעים לאיתור, אזהרה והכוונה שיחולו בהם הוראות פרטים 8.71 עד 8.77 לסימן ד' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר, למעט תרשים א' לעניין דלת סובבת שבפרט 8.75.
<אייל לב ארי: לעניין זה, "סימן מוביל", "סימן אזהרה" - כהגדרתם בת"י 1918 חלק 6.
<קריאה: מה זה דלת סובבת?
<קריאה: אין לנו דלת סובבת.
<שמואל חיימוביץ': שיש לה ציר שמסתובב בתשעים מעלות.
<קריאה: זה לא בטיחותי.
<שמואל חיימוביץ': לא מסתובבת.
<שמואל חיימוביץ': סובבת.
<שמואל חיימוביץ': זה המושג בתקן.
<ראובן ברון: קראתם מהר ולא כל כך הבנתי.
<ראובן ברון: סימן אזהרה לפני מדרגות יהיה רק במקומות מסוימים.
<אייל לב ארי: מוסד חינוך חדש או חטיבת ביניים או בית ספר תיכון.
<ראובן ברון: למה?
<שמואל חיימוביץ': ביסודי רצים ולא שמים לב ואפשר ליפול.
<שמואל חיימוביץ': אם יהיה צורך פרטני, יעשו.
<ראובן ברון: גם אנשים שרצים סתם, עדיף שהם יבינו שיש מדרגות לפני כן.
<ראובן ברון: זה גם חזותי וגם מישושי.
<ראובן ברון: לפני שהם עפים במדרגות למטה.
<ראובן ברון: גם ביסודי.
<שמואל חיימוביץ': יש מציאות מסוימת ואני כבר מתחיל לקבל כל מיני תלונות על כך שנפלו ושברו רגליים בכל מיני מקומות.
<שמואל חיימוביץ': במקומות מסוימים צריך לשקול את זה היטב.
<אלעד לב: הכוונה הייתה לילדים קטנים.
<אלעד לב: לילדים הקטנים עצמם בכיתות הנמוכות.
<ראובן ברון: הבנתי, אבל השאלה אם מי שהתייחס לזה ראה שמדובר בשני סוגי משטחים, משטח לפנים בניין ומחוץ לבניין והשאלה אם אלה ששברו רגליים נפלו בגלל שזה היה משטח בתוך בניין שהוא קטן והוא כמעט לא מורגש.
<שמואל חיימוביץ': מה זאת אומרת?
<שמואל חיימוביץ': הבליטות הן אותן בליטות.
<ראובן ברון: בחוץ ובפנים?
<שמואל חיימוביץ': מבחינת הגובה שלהן.
<שמואל חיימוביץ': סימן מוביל, לא.
<ראובן ברון: אלה שלושה סנטימטרים בפנים וחמישה בחוץ.
<שמואל חיימוביץ': שלושה מילימטרים.
<שמואל חיימוביץ': לגבי האזהרה, אני לא חושב.
<ראובן ברון: אותו דבר.
<ראובן ברון: זאת אותה טבלה בחלק 6.
<ראובן ברון: חלק 6 לא מופנה כאן וחבל.
אילן גילאון: מה אתה רוצה, שיהיה לפני?
<ראובן ברון: שלא תהיה הפרדה בין בתי ספר לילדים קטנים.
<אייל לב ארי: סימני אזהרה יחולו על כל מוסדות החינוך, גם על גני ילדים, בתי ספר יסודיים, חטיבות הביניים ותיכוניים.
<אלעד לב: זאת הייתה ההערה של גבי עילם.
<שמואל חיימוביץ': לא של נגישות ישראל?
<אייל לב ארי: גם.
<אייל לב ארי: מוצע לצמצם את זה בגלל האלמנט הבטיחותי.
<ציון כהן: ממה שאני רואה בשטח, התלמיד בסופו של יום נמצא בבית הספר יותר מאשר בבית.
<ציון כהן: בבית שלו אין לו סימני אזהרה.
<ציון כהן: הוא מכיר את המקום.
<ציון כהן: יש לו מדריכה, יש לו מורה מלווה שמדריכה אותו ואומרת לו שכאן יש מדרגות וכאן יש אלמנטים בעייתיים.
<ציון כהן: אם זה ילד עיוור לחלוטין, הוא משתמש בהם אבל הוא מכיר את המקום.
<ציון כהן: יש ספקטרום של המגבלה בראייה.
אילן גילאון: במה יש יותר תועלת, עם או בלי?
<ציון כהן: לדעתי בלי.
<ציון כהן: לדעתי האישית.
<אלעד לב: ואז בא ראובן ואומר שיבוא בן אדם שהוא לא התלמיד ולא מכיר.
אילן גילאון: לא בונים נגישות כדי שיותר אנשים יהיו מוגבלים ואז הם יהיו זקוקים לנגישות.
אילן גילאון: אנחנו מנסים להנגיש את זה על פי הצרכים שישנם.
אילן גילאון: אני סומך על הניסיון של אנשים שמדברים כאן ולא על משהו אחר.
<ראובן ברון: לא, אני לא סומך, מה גם שבית ספר הוא מקום שבו מחנכים את הילדים לאנשים עם מוגבלות וכולי.
<ראובן ברון: הם צריכים מגיל צעיר ללמוד מה זה משטח אזהרה.
אילן גילאון: אבל אומרים לך כאן שהנזק הוא גדול מול התועלת.
<ראובן ברון: אני לא בטוח ואני לא יודע למה מתייחסים ואם המשטחים שם לא היו בולטים מדי כאילו הם היו צריכים להיות בחוץ.
<ראובן ברון: לך תדע.
אילן גילאון: אבל אתה רואה את זה בפריזמה של השימוש שלך וזה בסדר גמור.
אילן גילאון: אני רוצה בכל לזאת לראות את זה בפריזמה של רוב המשתמשים.
<ראובן ברון: אתה צודק ואני בדרך כלל משתדל לראות את הדברים שלי בפריזמה של כלל המשתמשים אבל עדיין בקטע הזה של משטח אזהרה, והיו עליו הרבה דיונים, ותראה, במקומות שלא היה צריך, למשל בתחתית מדרגות, הורדתי את זה לפני שנים.
<ראובן ברון: בכבש הורדתי את זה.
<שמואל חיימוביץ': הורדת את זה בחוץ בינתיים.
<ראובן ברון: במבנה קיים זה כבר גם בפנים.
<ראובן ברון: לא חשוב.
<ראובן ברון: ראיתי את טובת הכלל והורדתי את זה בתחתית ובכבשים.
<ראובן ברון: למעלה עשינו קבוצות מיקוד וכולי וראינו שזה חשוב מאוד ואין סיבה שדווקא כאן לילדים קטנים שהם אלה שצריכים ללמוד איך להתנהג ומה זה בכלל, דווקא להם יורידו את זה.
אילן גילאון: יש חלופה לסימון שלא תהווה מכשול נניח?
אילן גילאון: בסאונד?
<ראובן ברון: בסירנה.
<ראובן ברון: אין דבר כזה.
<אייל לב ארי: סימן אזהרה בתקן.
<ראובן ברון: זאת שפה.
<ראובן ברון: אנשים לומדים את השפה הזאת, גם הרואים וגם אלה שלא רואים.
<ראובן ברון: ילד שהוא לא עיוור שירוץ שם ובמקרה עף מהדבר הזה, האמת היא שאני עד היום לא ראיתי משטחי אזהרה שיש להם גם ניגוד חזותי כי לא עושים את זה טוב ולא עושים לפי התקנות והתקנים.
<ראובן ברון: אם יעשו את זה בהתאם ויהיה לו גם ניגוד חזותי, גם הילדים הרגילים שרצים יראו את זה כבר מרחוק וזה ייתן להם את הסימן לעצור לפני שהם יעופו במדרגות.
אילן גילאון: ראובן, תסלח לי אבל אתה מפתח כאן תיאוריה מרחיקת לכת.
אילן גילאון: צריך לעשות שקלא ותריא ולהחליט.
אילן גילאון: אני אחליט לא מקבל את דעתך.
<ראובן ברון: חבל.
<אייל לב ארי: סימן מוביל בתחום מגרש סימן מוביל מחוץ לבניין של מוסד חינוך חדש יהיה מטיפוס 1, 2 או 3 ויוביל מכל כניסה למגרש המיועדת לשימוש הציבור, אל הכניסה העיקרית של כל בניין המשמש את מוסד החינוך החדש.
<אייל לב ארי: סימן מוביל בדרך בתוך בניין סימן מובילן בתוך בניין של מוסד חינוך חדש יהיה מטיפוס 2 או 3 ויהיה בהמשך של סימן מוביל אל הבניין.
<אייל לב ארי: סימן מוביל בתוך בניין של מוסד חינוך חדש יתחיל בכניסה לבניין ויוביל ממנה לכניסה של חדרי הנהלה ומזכירות, אולם ספורט, אודיטוריום וספרייה אם הם מצויים בתחום מוסד חינוך חדש.
<שמואל חיימוביץ': אפשר פעם אחת לכתוב לכניסות ואחר כך להמשיך ולכתוב חדרי הנהלה וכולי.
<אייל לב ארי: 19א.
<אייל לב ארי: סימון דלתות, מחיצות וקירות שקופים דלתות, מחיצות וקירות שקופים יסומנו לפי פרט 8.79 לסימן ד' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.
<שמואל חיימוביץ': הייתה גם הערה לזיהוי פתחים.
<אייל לב ארי: של ראובן.
<שמואל חיימוביץ': בת"י 1918 חלק 3.1, סעיף 2.3.8 עונה על הצורך.
<שמואל חיימוביץ': צריך להפנות לשם.
<אייל לב ארי: רצינו לוודא אם ההערה של ראובן, לפני שאנחנו מפנימים.
אילן גילאון: מה הייתה ההערה של ראובן ומה זה 2.3.8?
<אייל לב ארי: אני אומר.
<אייל לב ארי: גם ראובן יכול להגיד.
<אייל לב ארי: ראובן, ביקשת לגבי סימן י"א, התאמות נגישות נוספות.
<אייל לב ארי: ביקשת להוסיף שהמזוזות תהיינה בניגוד חזותי למקום בו הן קבועות וידית הדלת תהיה בניגוד חזותי לכנף הדלת.
<אייל לב ארי: לנו לא היה ברור אם התכוונת כאן, בגלל ההערה הקודמת.
אילן גילאון: מה זה כנף הדלת?
<ראובן ברון: בלי קשר להערה קודמת.
<ראובן ברון: זאת הערה בפני עצמה.
<ראובן ברון: אייל
<אייל לב ארי: דלתות רגילות, לא שקופות?
<אייל לב ארי: את זה רצינו לוודא אתך.
<אייל לב ארי: אנחנו צריכים להוסיף כאן.
<אורי זרובבל: כנף הדלת זאת הדלת.
<אורי זרובבל: זה כמו כנף.
<אורי זרובבל: אני חושב שאי אפשר להתחיל להתעסק בעיצוב ולקבוע את הניגוד החזותי.
<אורי זרובבל: ניגוד חזותי מדבר על הבדל של שישים אחוזים בהחזר.
<שמואל חיימוביץ': בפנים ארבעים.
<אורי זרובבל: בסדר.
<אורי זרובבל: אני לא חושב שצריך להיכנס לרזולוציה כזאת.
<שמואל חיימוביץ': אבל צריך זיהוי פתחים.
<אורי זרובבל: אתה יכול להרגיש את הידית.
<אורי זרובבל: היא בולטת.
<שמואל חיימוביץ': אדם עם מוגבלות ראייה, ככל שיש לו שרידות ראייה, הוא ישתמש בה ולכן חשוב הניגוד החזותי.
<שמואל חיימוביץ': אז הוא לא צריך לחפש במישוש.
<שמואל חיימוביץ': זה לא מכובד במישוש.
<אלעד לב: אגב, יש לנו כאן דוגמה לדלת שבאמת קשה מאוד למצוא אותה.
אילן גילאון: יש כאן עוד הרבה דברים שקשה למצוא.
<שמואל חיימוביץ': מה סוכם?
<שמואל חיימוביץ': תהיה הפניה לסעיף הזה?
<אייל לב ארי: דלתות מזוזות יהיו בניגוד חזותי.
<אייל לב ארי: ידית הדלת תהיה גם היא בניגוד חזותי לכנף הדלת.
<שמואל חיימוביץ': אני אקרא מה כתוב כאן, ב-3.1 בת"י 1918.
<שמואל חיימוביץ': 2.3.8: זיהוי פתחים, יינקטו אמצעים שיאפשרו זיהוי חזותי של פתחים כגון ניגוד בין גוון מלבן הדלת לגוון הקיר, הבדלים בעוצמת הארה, סימון חזותי ומישושי על פני הרצפה, שילוט בהתאם לנדרש בתקן ישראלי 1918 חלק 4.
<שמואל חיימוביץ': שם יש הסברים משלימים.
<ראובן ברון: זה לא מספיק טוב.
<ראובן ברון: לפי מה שקראת כאן, מספיק שיש שם שילוט וכבר הדלת תהיה בולטת.
<ראובן ברון: אם יש לך שלט קטן?
<שמואל חיימוביץ': איפה כתוב שלט?
<ראובן ברון: זה מה שקראת בסעיף האחרון.
<ראובן ברון: יהיו כל מיני אמצעים – תאורה, צבעים ושילוט.
<ראובן ברון: לא כתוב להשתמש בכולם אלא להשתמש במה שרוצים מתוך אלה.
<אייל לב ארי: נוסיף את הניגוד החזותי.
אילן גילאון: ראובן, זה מספק?
<ראובן ברון: במה, בהפניה לזה?
<אייל לב ארי: לניגוד.
<אייל לב ארי: ניגוד והפניה.
<ראובן ברון: ניגוד, כן.
<ראובן ברון: ניגוד חזותי והפניה.
<אייל לב ארי: פרק ח ': מתקני תברואה מספר בתי שימוש נגישים במוסד חינוך חדש בכל מוסד חינוך חדש יהיו בתי שימוש נגישים אשר יבואו במניין מספר בתי השימוש הנדרשים בהל"ת.
<אייל לב ארי: בכל בניין במוסד חינוך חדש, אשר נדרש בו בית שימוש על פי הל"ת, יהיה בית שימוש נגיש אחד לפחות אשר ישמש לשני המינים, או יהיו שני בתי שימוש נגישים שהאחד מיועד לנשים והאחר לגברים.
<אייל לב ארי: בבניין המרכזי במוסד חינוך חדש יהיו שני בתי שימוש נגישים לפחות, האחד מיועד לנשים והאחר לגברים, ולכל הפחות יהיה בית שימוש נגיש אחד בכל קומה בבניין המרכזי.
<אייל לב ארי: בית שימוש נגיש אחד לפחות בבניין המרכזי יהיה מטיפוס 2.
<אורי זרובבל: למה במרכזי צריך שניים?
<קריאה: כך זה בחוק.
<קריאה: אחד לגברים ואחד לנשים.
<שמואל חיימוביץ': זה שריד מפעם.
<אורי זרובבל: כן, אבל אפשר לתקן.
<קריאה: אי אפשר לתקן את החוק בתקנות.
<שולמית כהן: לגבי טיפוס 2.
<קריאה: טיפוס 2 זה שאפשר להוסיף את הכיסא משני צדי האסלה.
<שולמית כהן: אני יודעת אלא שהוא פשוט בשטח גדול יותר ושוב זה עניין תקציבי.
<שולמית כהן: אנחנו מטיפוס 1.
<שולמית כהן: אתם כאן ציינתם שהוא צריך להיות מטיפוס 2.
<שמואל חיימוביץ': אחד לפחות.
<שולמית כהן: לא היה.
<אלעד לב: זה לא היה אבל זה עלה בדיון שקיימנו לפני כמה שבועות.
<אלעד לב: אנחנו ישבנו ולא שמענו אתכם אומרים משהו בעניין הזה.
אילן גילאון: תבהירו לי על מה הוויכוח.
אילן גילאון: תסלחו לי על המוגבלות השכלית.
<שמואל חיימוביץ': טיפוס 1 הוא גודל של 2.
אילן גילאון: לא הבנתי על מה אתם מתווכחים עכשיו.
<אלעד לב: משרד הפנים ומשרד החינוך התבקשו להתייחס לאפשרות הזאת.
<אלעד לב: ברור שיש לזה עלות תקציבית.
<אלעד לב: אם להוסיף שירותים בכל קומה של טיפוס 2 שהוא יותר גדול והוא צריך יותר שטח.
אילן גילאון: יהיה אחד בכל בית הספר?
<קריאה: מטיפוס 2.
אילן גילאון: בטיפוס 1 עגלה יכולה להיכנס ולהסתובב?
<שמואל חיימוביץ': 2.28 מטרים.
<שולמית כהן: במכפלות שלנו זה יכול להיות משמעותי.
<שמואל חיימוביץ': כמה עולה מטר מרובע?
<שולמית כהן: 4.646.
אילן גילאון: לא כדאי להוסיף על כל סעיף את העלות התקציבית.
אילן גילאון: אנחנו מכירים אותה.
אילן גילאון: לנגישות בעיקרון יש עלות תקציבית.
אילן גילאון: כל מספר חודשים אני הולך לוועדת הכספים כדי לנסות לגייס את הכסף הזה בכל מיני מקומות.
אילן גילאון: אנחנו עוסקים בדברים שהם MUST, במה שנדרש ולא במה שמיותר.
אילן גילאון: כמו שאני מכיר את הגודל של שירותים כאלה, לפחות אחד בבית ספר צריך להיות גם אם יש עלות.
<שמואל חיימוביץ': אגב, הסיבה שאנחנו דורשים את זה, זה כדי לא לסבך עניינים של הנגשה פרטנית כשצריך למישהו גם מיטה טיפולית.
אילן גילאון: אני יודע.
אילן גילאון: אני מכיר את האנשים.
אילן גילאון: הם מידתיים.
אילן גילאון: אלה לא דרישות שבאות בשביל הכיף.
<שולמית כהן: נצטרך לראות את העלויות של הדבר הזה.
<אייל לב ארי: על אף האמור בתקנת משנה (ב) - במוסד חינוך חדש המשמש לנשים או לגברים בלבד יכול שיותקן בית שימוש נגיש אחד בלבד מסך כל בתי השימוש הנדרשים.
<אייל לב ארי: בגן ילדים יכול שיותקן רק בית שימוש נגיש אחד בבניין, אשר ישמש את שני המינים.
<שולמית כהן: זה מבוצע.
<אייל לב ארי: בית שימוש נגיש בית שימוש נגיש יתאים לדרישות תקן ישראלי ת"י 1918 חלק 3.1, טיפוס 1.
<אייל לב ארי: אם כך, צריך להיות טיפוס 2, לפי העניין.
<שולמית כהן: בגני ילדים?
<אייל לב ארי: זה סוג בית שימוש.
<אייל לב ארי: זה באופן כללי.
<שולמית כהן: אבל יש גם 1 וגם 2.
<שולמית כהן: הרוב זה 1.
<אייל לב ארי: לדעתי זו תקנה מיותרת.
<שמואל חיימוביץ': יהיה כתוב טיפוס 1 או 2.
<אייל לב ארי: זה מה שאמרתי.
אילן גילאון: תן לי לספר אנקדוטה.
אילן גילאון: אתם יודעים, אנשים מזייפים כל מיני דברים, יצירות אומנות וכסף.
אילן גילאון: תראו כמה הנגישות היא עסק משגשג היום שאנשים התחילו, משרדים, לזייף שירותי נכים.
אילן גילאון: באחד הסיורים שלנו בירושלים – אני גם אציין את השם כדי לעשות לו שיימינג – בלשכת הבריאות המחוזית, יש מקום שיש עליו סימן של שירותי נכים אבל בפנים אין שירותי נכים אלא אלה שירותים רגילים.
אילן גילאון: אז אל תלמדו מזה כלום במשרד אחר אבל זה כנראה מוכיח שהעסק מחלחל.
אילן גילאון: אם אנשים הגיעו לסיטואציה שהם מזייפים שירותי נכים, סימן שיש ייסוף בערך שירותי הנכים.
<אייל לב ארי: מיקום בית שימוש נגיש מרחק ההליכה האופקי מדלת הכניסה של כל מרחב לימוד נגיש, בבניין שהותקנו בו בתי שימוש נגישים, אל דלת הכניסה לבית שימוש נגיש, לא יעלה על 75 מטרים.
<אייל לב ארי: משתנות משתנה בבניין במוסד חינך חדש תהיה משתנת עביט, והתקנתה תהיה לפי דרישות ת"י 1918 חלק 3.1, בסעיף הדן במשתנות 2.11.8.
<ראובן ברון: לגבי משתנות, כבר בתקנות למבנה קיים, המשתנות תעמודנה בניגוד חזותי לקיר עליו הן קבועות.
<ראובן ברון: זה כבר בתקנות למבנה קיים ולכן אין סיבה שכאן לא יעשו את זה.
<שמואל חיימוביץ': אבל זה מפנה לתקן.
<ראובן ברון: התקן המעודכן מדבר על משתנה אחת.
<שמואל חיימוביץ': מפנים ל-3.1 כאן כתוב 2.11.8, משתנות, סעיף (ד): המשתנה תהיה ניתנת להבחנה על ידי אנשים כבדי ראייה לדוגמה באמצעות הבדלי גוון בין המשתנה לקיר הרקע.
<שמואל חיימוביץ': אתה צריך יותר מזה?
<ראובן ברון: כתוב רק נגישה.
<ראובן ברון: המטרה שלה הבלטה הזאת היא שאם מישהו נכנס, הוא ישר רואה גוש מסוים של צבעים על רקע צבעים אחרים.
<ראובן ברון: הבודדת, הוא יכול שלא להבחין בה.
<ראובן ברון: אתה אומר שיתקנו את זה.
<ראובן ברון: בסדר.
<ערן טמיר: זה מפנה לתקן.
אילן גילאון: אם יש לך תקן, לך לתקן.
<אייל לב ארי: מתקני שתייה מתקני שתייה בבניין במוסד חינוך חדש יעמדו בהוראות פרט 8.224 לסימן ג' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.
<אייל לב ארי: מלתחה, תא הלבשה ומקלחת בבניין או חלק מבניין של מוסד חינוך חדש שבו מלתחות, תאי הלבשה או מקלחות, יחולו הוראות פרטים 8.150 עד 8.156 לסימן י' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות יבקשה להיתר.
<אייל לב ארי: מתלים במקלחות, תאי הלבשה ומקלחות כאמור בתקנת משנה (א) יהיו בניגוד חזותי לקיר שאליו הוצמדו.
<אייל לב ארי: פרק ט': מקומות להתקהלות מקומות ישיבה מיוחדים במקומות המיועדים להתקהלות במוסד חינוך חדש במקום המיועד להתקהלות במוסד חינוך חדש יהיו מקומות ישיבה מיוחדים שיתקיימו בהם הוראות פרט 8.210 בסימן י"ג בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.
<אייל לב ארי: ואולם דרך נגישה אל משטח תחתון בחלל מדורג יכול שתהיה דרך חצר, ובלבד שאורך הדרך הנגישה לא יעלה על שלושים מטרים והדרך תהיה מקורה.
<אורי זרובבל: זה אודיטוריום או משהו שמתאספים בו מעל חמישים אנשים.
<אורי זרובבל: ברגע שמתפשרת יציאה דרך החצר, העמידה של שלושים מטרים לא ריאלי.
<אורי זרובבל: ב-1918 חלק 3.2 סעיף 2.9.1 מופיע מרחק של מאה מטרים.
<שמואל חיימוביץ': כמה סביר שתבקש ממישהו ללכת רק בשביל להגיע למקום נגיש כאשר אחרים פשוט יורדים במדרגות?
<אורי זרובבל: אבל שלושים מטרים, כשאתה יוצא מאולם - - -
אילן גילאון: אני לא הבנתי את זה כך.
אילן גילאון: אני הבנתי שיש דלת תחתונה קרוב לחלק התחתון.
<אורי זרובבל: הסעיף אומר באמפיתיאטרון או באולם בית ספר.
<שמואל חיימוביץ': אין אמפיתיאטרון.
<אייל לב ארי: במקום המיועד להתקהלות.
<אורי זרובבל: במקום המיועד להתקהלות, במוסד חינוך חדש, יהיו מקומות ישיבה מיוחדים שיתקיימו ההוראות ואולם דרך נגישה אל משטח תחתון.
<אורי זרובבל: נניח שהמקומות המיוחדים הם בלבל העליון, אז הוא אומר שבמשטח תחתון בחלל מדורג יכול שתהיה דרך חצר ובלבד שאורך הדרך לא תעלה על שלושים מטרים.
<אורי זרובבל: בשלושים מטרים לא תצליח להגיע.
<שמואל חיימוביץ': בחמישים כן?
<אורי זרובבל: אני חושב ש-75 כמו לשירותים.
<שמואל חיימוביץ': חמישים זה בסדר.
<שמואל חיימוביץ': יהיה חמישים.
<שמואל חיימוביץ': אבל צריך להכניס בחזרה את העניין המדורג.
<ראובן ברון: כי אחרת אין משמעות לשורה ראשונה ואחרונה.
<שמואל חיימוביץ': אני חושב שהמשטח התחתון בהרבה מקרים, זאת הבמה.
<אורי זרובבל: לא.
<אורי זרובבל: זה המשטח שלפני הבמה.
<אורי זרובבל: אם זה אמפיתיאטרון, זה בלי במה, אבל אם זה אולם, זה עם במה.
<שמואל חיימוביץ': אז יש את דרישות נגישות לבמה.
<אורי זרובבל: שורה ראשונה לעומת שורה עליונה.
<מיכל שיק הר-טוב: יש קביעה היכן יהיו המושבים המיוחדים האלה?
<שמואל חיימוביץ': בתקן.
<מיכל שיק הר-טוב: מה כתוב בתקן?
<מיכל שיק הר-טוב: סליחה על הבורות.
<שמואל חיימוביץ': מצבים שונים.
<מיכל שיק הר-טוב: יש אפשרות להחריג שלא יהיה למטה?
<מיכל שיק הר-טוב: בגלל זווית צפייה לא נוחה.
<שמואל חיימוביץ': אם זאת צפייה במסך קולנוע, יש דרישות של זווית ראייה אנכית, אבל זה לא המצב.
<שמואל חיימוביץ': יש הבדל בין לראות מצגת לבין לראות סרט במשך שעה וחצי, שעתיים.
אילן גילאון: זה במעבר?
<שמואל חיימוביץ': במקום התקהלות שהוא מדורג, אפשר לבחור את מקום הישיבה.
<שמואל חיימוביץ': אנחנו ממליצים שיהיו כמה אפשרויות.
<שמואל חיימוביץ': הבעיה היא בקולנוע כי שם לשבת בשורה ראשונה, זה בעייתי.
<שמואל חיימוביץ': לכן כתבנו זווית ראייה אנכית.
<מיכל שיק הר-טוב: אבל יכול להיות לך מסך.
<שמואל חיימוביץ': יש הבדל בין מסך שאת רואה מצגת או סרטון קצר לבין צפייה בסרט במשך שעה וחצי, שעתיים.
אילן גילאון: מה המשמעות של השלושים וה-75 מטרים?
אילן גילאון: את זה לא הבנתי.
אילן גילאון: יש משמעות בעלויות?
<אורי זרובבל: בעיקר הקירוי.
<אורי זרובבל: התוספת של הקירוי.
<נאוה אושר: מאחר וזה גם עכשיו עולה והיו כאן עוד נושאים, אנחנו לא יכולים להסכים לזה לפני שאנחנו בודקים את העלויות התקציביות.
אילן גילאון: תבינו, יש תהליכים ויש תאריכים.
אילן גילאון: בית המשפט קבע שב-15 אנחנו חייבים לסיים את התקנות.
<נאוה אושר: אני מציעה להיצמד למה שכבר הוסכם שהם שלושים מטרים בנסיבות.
<נאוה אושר: אנחנו לא יכולים עכשיו להתחייב לעלויות שלא בדקנו.