GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ענת מימון: זה קובע קודם כל את התנאים, מתי אפשר לעשות את כל אחת מהפעולות האלה, וזה קובע גם את הדרך שעושים את זה.
<ענת מימון: כמובן שצריכה להינתן זכות שימוע, ההחלטה תינתן בכתב, יש מקרים דחופים בהם זכות השימוע תינתן במועד מאוחר יותר כשיש צורך להגן על בריאות הציבור, ובנוסף ההתליה יכולה להיות רק לשלושה חודשים פלוס שלושה חודשים נוספים ולא מעבר לכך.
<ענת מימון: אם צריך מעבר לכך, אפשר כמובן להגביל את הרישיון או לבטל אותו אבל אי אפשר להתלות רישיון ללא הגבלת זמן.
<חביב פאר: שאלה למשרד הבריאות.
<חביב פאר: היום באירופה מדי פעם הרשימות שם מתעדכנות.
<חביב פאר: מה קורה אם אתה עושה נוטיפיקיישן ובעוד שנה חומר מסוים אסור לשימוש ואתה פשוט לא ידעת על כך.
<ענת מימון: זה הרישיון הכללי.
<ענת מימון: זה לא רישיון של תמרוק פלוני.
<נילי חיון דיקמן: עוד לא הגענו לסעיפים שעוסקים בנוטיפיקציה.
<נילי חיון דיקמן: זה לא רלוונטי.
אלי אלאלוף: בבית מרקחת מוכרים מוצרים.
אלי אלאלוף: אלה שני רישיונות?
<איל שורצברג: לבית מרקחת יש אישור מרשם כללי.
מירב בן ארי: אדוני היושב ראש, צריך לדבר על 12 החודשים.
מירב בן ארי: זה כוח מוגזם וגם למה צריך כל כך הרבה?
מירב בן ארי: אם יש בעיה, אפשר לתקן אותה אחרי יום יומיים.
<איל שורצברג: זה מידע כוזב.
מירב בן ארי: אתה גומר את המפעלים האלה.
<איל שורצברג: קודם כל, אם יש עניין של מידע כוזב, וראינו למה זה יכול להוביל רק בחודשים האחרונים בכל מיני תחומים - - -
מירב בן ארי: ועדיין הכנסת עובדת.
<איל שורצברג: הדבר הנוסף שכתוב שם זה שזה עד ל-12 חודשים.
<איל שורצברג: זה לא 12 חודשים.
<קריאה: לא, לא כתוב.
<איל שורצברג: אפשר לקצר.
<איל שורצברג: אני נותן את המקסימום.
<איל שורצברג: לא אמרתי שלוש שנים.
מירב בן ארי: זה המון זמן.
<איל שורצברג: עד 12 חודשים.
אלי אלאלוף: נתקן את זה.
אלי אלאלוף: עד 12 חודשים.
אלי אלאלוף: זה אומר שאם כותבים עד 12 חודשים, זה אומר שמראש אתם יכולים להגיד שהאישור להפעלת המקום הוא עם זמן מפורט.
מירב בן ארי: למה לא רק שישה חודשים?
אלי אלאלוף: במזון עשינו עד 12 חודשים.
אלי אלאלוף: לפעמים זה לוקח יותר אבל יש לו את הפרורוגטיבה להגיד תווך חודש הוא יכול לתקן ולחזור.
<איל שורצברג: דרך אגב, גם כשהיו עכשיו במזון הפרות כאלה ואחרות, זה חזר בפרק זמן של לא עד 12 חודשים.
אלי אלאלוף: אם זה זמן ארוך מדי, עד 12 חודשים, יש גם את הערעור.
<עדיחי שאולי: השאלה אם לא לבנות סוג של מדרגות.
<עדיחי שאולי: אם יש תקלה, החליט משרד הבריאות לסגור את המפעל או להגביל את ייצורו של אותו תמרוק שהתגלתה בו תקלה, לעשות מדרגה של חודש או חודש וחצי.
<ענת מימון: המדרגות נמצאים בעצם הכלים.
<ענת מימון: כלומר, הביטול הוא איזשהו כלי מאוד מאוד חמור.
<ענת מימון: לפני כן אפשר להתלות לחודש, אפשר להתלות לחודשיים, אפשר להגביל רישיון לדברים מסוימים.
<ענת מימון: כלומר, הביטול הוא משהו באמת חמור שקורה בסוף.
<עדיחי שאולי: אנחנו לא רואים את הזמנים.
<עדיחי שאולי: אנחנו לא רואים שנותנים לנו 45 ימים.
אלי אלאלוף: לדעתי יש את הגמישות הנדרשת כדי לא להגזים בסגירה.
אלי אלאלוף: זה לא נעים למרות שעשינו משהו אחר במדינה כשסגרנו ליומיים ו/או עד חמישה ימים.
אלי אלאלוף: כאן יש לכם את הגמישות.
אלי אלאלוף: שם לא נתנו לנו יותר גמישות כי הפגיעה הכלכלית יכולה להיות גדולה מדי.
<ענת מימון: אדוני, אני רק רוצה להבהיר שהסעיף של ה-12 חודשים כבר היום מנוסח באופן שזה עד.
<ענת מימון: כלומר, כתוב שלא תידון בקשה אלא בתום 12 חודשים ואולם המנהל לרשאי לקצר את התקופה האמורה.
<ענת מימון: זה בדיוק מה שביקשו כאן.
מירב בן ארי: איפה ה-עד?
<קריאה: אם הוא רשאי, זה אומר 12, 11, 9, 10.
מירב בן ארי: למה לא תמחקי את המילה "בתום" ותרשמי "עד"?
מירב בן ארי: בוטל רישיון, לא תידון בקשה של בעל רישיון שבוטל למתן רישיון חדש אלא עד 12 חודשים מיום הביטול.
<שי סומך: אפשר להוסיף לבקשת בעל הרישיון שבוטל או מיוזמתו.
<ענת מימון: המנהל מיוזמתו יכול לקבוע תקופה.
<שי סומך: "אלא אם כן בעל הרישיון מבקש לקצר אותה".
<שי סומך: אפשר להוסיף שגם נותן הרישיון יוכל ביוזמתו לקצר את התקופה.
אלי אלאלוף: אני מקווה שהבנתם.
מיקי לוי: אני רוצה להזכיר לאמיר שהוא התחייב להביא את התקנות טרם החתימה.
אלי אלאלוף: אני אמרתי שאני לוקח את זה על עצמי.
אלי אלאלוף: קיימנו דיון ומה שמחייב אותנו זה הדיון.
אלי אלאלוף: אני אמרתי שאני אבדוק עם המשרדים אם אפשר להביא את התקנות בתוך החוק הזה.
אלי אלאלוף: מיקי, אני אעדכן אותך.
מיקי לוי: אני מאוד מוטרד מזה.
<קריאה: אנחנו לא כאן כדי להעביר חוק הסדרים כשאנחנו לא יודעים מה יהיו התקנות.
אלי אלאלוף: הנושא הזה הוא באחריותי.
אלי אלאלוף: מותר לקחת אחריות.
אלי אלאלוף: אחר כך באים אלינו בטענות שאנחנו לא לוקחים אחריות.
אלי אלאלוף: אני לוקח.
<ענת מימון: סעיף שאין לו עדיין מספר בעמוד 7, סעיף חדש שקוראים לו חובות יצרן או יבואן.
<ענת מימון: חובות יצרן או יבואן.
<ענת מימון: לא ייצר ולא ייבא אדם תמרוק אלא בהתאם לדרישות ולהוראות לפי חוק זה.
<קריאה: סליחה, צריך להוסיף "והתקנות שתותקנה".
<ענת מימון: הוראות לפי חוק, הכוונה שזה כולל תקנות.
<ענת מימון: יצרן או יבואן של תמרוק יעביר את כל המידע הדרוש לנציג האחראי של התמרוק לצורך ביצוע תפקידיו לפי הוראות סעיף 55א4.
<ענת מימון: 55א4 נציג אחראי, תפקידיו וחובותיו יצרן או יבואן לא ישווק תמרוק בישראל אלא אם כן יש נציג אחראי לתמרוק בישראל.
<ענת מימון: נציג אחראי - יבטיח שהתמרוק שעליו הוא אחראי עומד באופן מלא בדרישות לפי פקודה זו.
<ענת מימון: יוודא כי התמרוק יוצר בתנאים הנדרשים לפי סעיף 55א1(ב)(4).
<ענת מימון: יוודא כי אין בתמרוק חומרים שנאסרו או הוגבלו בשיווק והכול כפי שקבע השר בתקנות שהותקנו לפי סעיף 55ב.
<ענת מימון: יוודא כי נערכה לתמרוק הערכת בטיחות מבוססת לפי הוראות סעיף... (סעיף חדש שנוסף).
<ענת מימון: יגיש הודעה על שיווק תמרוק לפי הוראות סעיף ... (סעיף חדש).
<ענת מימון: ימלא חובות ותפקידים נוספים ויבצע פעולות נוספות, שיקבע השר.
<ענת מימון: ימלא אחר הוראות המנהל בנוגע לתמרוק שעליו הוא אחראי.
<ענת מימון: כאן למעשה זה גורם חדש שאנחנו יוצרים אותו בחקיקה הזאת, זה הנציג האחראי.
<ענת מימון: לכל תמרוק שמייצרים או מייבאים צריך שיהיה נציג אחראי שזה אדם שאמון לבדוק שהתמרוק עומד בכל התנאים והוא בעצם מוודא את הבטיחות של התמרוק ואת העמידה שלו בהוראות של החוק.
<עינת ארצי: חברת דיפלומט.
<עינת ארצי: יש לנו שאלה לגבי עניין הנציג האחראי כי בהמשך גם כתוב שהנציג האחראי, השם שלו יהיה כתוב על התווית.
<ענת מימון: זה לא כתוב בחוק.
<ענת מימון: בהודעה על שיווק צריך למסור גם את שם הנציג האחראי שאחראי על התמרוק.
<ענת מימון: כרגע הוראות סימון, אין בחוק.
<קריאה: לא על התווית.
<קריאה: זה מידע למשרד הבריאות.
<עינת ארצי: אתם מדברים על נציג אחראי כעל אדם אחד?
<ענת מימון: אנחנו נגיע לסעיף שקובע מי הוא נציג אחראי, אם זאת צריכה להיות חברה, אדם, היצרן או היבואן עצמו.
אלי אלאלוף: אם זה שמי או לא שמי.
<עינת ארצי: כן, זאת בעצם השאלה שלנו כי בעלי תפקידים בחברות מתחלפים.
אלי אלאלוף: כאשר נגיע לסעיף, נלבן את הסוגיה.
<עדיחי שאולי: השאלה היחידה שיש לי.
<עדיחי שאולי: אין לי בעיה עם הסעיף.
<עדיחי שאולי: השאלה שלי היא מה האגרה שנצטרך לשלם כדי לדעת אם המוצר יתייקר לצרכן הסופי.
<ענת מימון: נדון בה.
מיקי לוי: נושא האגרות יידון בישיבה מיוחדת.
אלי אלאלוף: בדיון מיוחד.
<יואב גזית: איך נועדו תקנות או חוק אם לא נדע את האגרות?
אלי אלאלוף: אתה עוד לא מעביר.
אלי אלאלוף: חוץ מזה, אתה לא מעביר.
<יואב גזית: אדוני, יש הסכמה שהמילה "בישראל" מחוקה והיא לא צריכה להיות.
<ענת מימון: זה רק לגבי שיווק בישראל.
<ענת מימון: המילה תחזור לשם.
אלי אלאלוף: הפעם תקבלו שחרור ואנחנו ניפגש ביום ראשון בשעה 10:00.
אלי אלאלוף: היום ה-14 בנובמבר 2016, י"ג בחשוון התשע"ז, השעה 10:33 ואני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: אנחנו דנים בתיקון נוסף בקצבאות הביטוח הלאומי בהבטחת הכנסה, סעיפים 140, 141 ו-142 בפרק ט', ביטוח לאומי, מתוך חוק ההתייעלות.
אלי אלאלוף: אנחנו אמורים לבוא כאן עם הטבה למקבלי הבטחת הכנסה למרות שמהשיחות הפנימיות היינו רוצים לעשות טוב יותר.
אלי אלאלוף: אני מבקש את הראש הפתוח של כולם, כולל האוצר וכולל הביטוח הלאומי, להצעות או להערות שיהיו של חברי הכנסת ושל אחרים כדי לבדוק איך אנחנו משפרים.
אלי אלאלוף: ברשותכם, החוק יוצג על ידי עורך דין שלומי מור, נציג הביטוח הלאומי.
<שלומי מור: אני אזכיר קודם כל, לפני שאנחנו מתחילים את הדיון הזה, את חוק ההסדרים הקודם.
<שלומי מור: למעשה יש לנו כאן תיקון שהוא עוקב לתיקון בחוק ההסדרים הקודם ואני מתכוון לכך שגם בחוק ההסדרים הקודם הוגדל שיעור קצבת הבטחת הכנסה לאותם קשישים, לאותם אנשים שעברו את גיל הפרישה או זכאים לקצבת זקנה, קצבת שאירים או תלויים.
<שלומי מור: כאן למעשה אנחנו עושים תיקון שהוא זהה, דומה, ושוב אנחנו משפרים ומגדילים את שיעור קצבתם של זכאי השלמת הכנסה שהנם קשישים ובגילים מבוגרים שזכאים לקצבאות זקנה, שאירים והבטחת הכנסה.
<שלומי מור: עלות התיקון או התוספת הפעם היא של 400 מיליון שקלים כאשר התוספת היא שונה לפי העדכון.
אלי אלאלוף: לא לכל מקבל הבטחת הכנסה.
<שלומי מור: לא, לא לכל.
<שלומי מור: שוב אנחנו מדברים על האוכלוסייה החלשה יותר, אוכלוסיית הקשישים, אנחנו באמת משתלבים כפי שנאמר קודם עם הדיון הקודם.
<שלומי מור: אנחנו מבקשים להעלות את שיעור הזכאות שלהם כך שגם מי שקיבל תוספת מהתיקון הקודם וקצבת הזקנה שלו עלתה, לאור התוספת בהבטחת הכנסה יכול להיות שהוא לא יצא בכלל ממעגל הזכאים להבטחת הכנסה.
<שלומי מור: התחלתי לומר ששיעור התוספת שאנחנו מדברים עליה נעה לפי ההרכב המשפחתי וגיל, אם אתה יחיד, יחיד פלוס בן זוג, יחיד פלוס בן זוג עם ילדים וכדומה אבל בגדול אנחנו מדברים על תוספות שנעות הייתי אומר בין 150 ל-300 שקלים, תלוי בהרכב המשפחתי שלך, וזה סכום שהוא יחסית מכובד וזה סכום שכאמור עלותו הכוללת בשתי פעימות כפי שמוצע כאן הוא 400 מיליון שקלים.
אלי אלאלוף: זה לא חד פעמי.
אלי אלאלוף: זה בבסיס התקציב.
<שלומי מור: זה מכאן ואילך.
<שלומי מור: מעבר להגדלת שיעור הזכאות, אנחנו עושים דבר נוסף.
<שלומי מור: אנחנו מגדילים גם את שיעור הדיסריגרד מעבודה.
<שלומי מור: זאת אומרת, אנחנו מגדילים את הסכום שאותו קשיש יוכל לעבוד בלי שיופחת לו מקצבת הבטחת הכנסה.
<שלומי מור: בלי שיפגע בזכאותו לקצבה.
<שלומי מור: גם פה אנחנו מדברים על תוספת של בערך 140 שקלים.
אלי אלאלוף: זה ה-142 שקלים.
<שלומי מור: תוספת של 140 שקלים שיוכל אותו קשיש, אותו אזרח ותיק, להרוויח מבלי שתיפגע זכאותו לגמלת הבטחת הכנסה או השלמת הכנסה.
<שלומי מור: אם מצרפים את שני התיקונים, יוצא שבאופן כללי יכול אדם שקצבתו תגדל בעוד מאתיים או 300 שקלים פלוס הוא הרוויח עוד 150 שקלים כך שבסך הכול אנחנו מגיעים לסכום נאה של אולי בין 300 ל-500 שקלים שאותו קשיש יוכל להרוויח יותר מבלי שתיפגע זכאותו להבטחת הכנסה.
<שלומי מור: תיקון נוסף טכני שאנחנו מבקשים להכניס, והוא טכני לחלוטין, הוא איזשהו שינוי.
<שלומי מור: היום החוק קובע שסכומי הזכאות נקבעים בטבלה בנספח לחוק ועליהם מוסיפים שבעה אחוזים וזה קבוע בסעיף אחר.
<שלומי מור: אנחנו חושבים שזה לא בהיר ולא ברור וחבל.
<שלומי מור: עדיף שאנשים ידעו בדיוק בטבלה אחת מה הם מקבלים ולא יצטרכו לחפש בסעיף 12ב עוד איזשהו אחוז.
<שלומי מור: לכן באופן טכני את השבעה אחוזים אנחנו מכניסים לתוך הטבלה ופשוט עושים את זה בהיר יותר.
<שלומי מור: זה טכני לחלוטין.
<שלומי מור: אין לזה שום עלות וזה תיקון נוסף שביקשנו להכניס.
אלי אלאלוף: חברים, מישהו רוצה להתייחס?
נחמן שי: אני חושב שזה מבורך בפני עצמו.
נחמן שי: כל סכום שיכול לצמצם במשהו את הפערים העצומים ולהקטין את העוני, זה מבורך.
נחמן שי: אני כל הזמן רוצה לוודא שאנחנו לא לוקחים יותר ממה שנותנים.
נחמן שי: אני הבנתי שזה משתלב עם התוספת הקודמת.
נחמן שי: הגידול בקצבת הזקנה חוסך במקום אחר כי הוא יקטין את מספר התשלומים להבטחת הכנסה.
נחמן שי: הביטוח הלאומי יוציא ובמירכאות המדינה תקבל.
נחמן שי: אלה כלים שלובים, אבל לא משנה.
נחמן שי: כל קופה מתנהלת בנפרד.
נחמן שי: האם זה נכון מה שאני אומר?
נחמן שי: כלומר, שבאיזשהו אופן מגדילים פה ומקטינים שם?
<שלומי מור: זה נכון במובן הזה שזכאות להבטחת הכנסה היא אחרי מבחן הכנסות.
<שלומי מור: כל קצבה או הטבה אחרת שאתה מקבל, מופחתת כמעט כולה מזכאותך להבטחת הכנסה.
<שלומי מור: לכן הגענו לסיטואציה שדיברנו עליה קודם שיכול שבגלל התוספת בקצבת זקנה תישלל זכאותך להבטחת הכנסה.
<שלומי מור: אבל את זה ניסינו למנוע שם אבל פה בשל ההגדלה בזכאות להבטחת הכנסה, אנחנו מצמצמים עוד יותר את הפגיעה.
<שלומי מור: לפי הנתונים של מינהל המחקר שיושב כאן אתנו, אנחנו מדברים על 190 אלף משפחות שייהנו מהתיקון הזה.
נחמן שי: באופן עקרוני אם היינו באמת רוצים לסייע, היו צריכים להעלות גם את התקרה של הבטחת הכנסה ואז זה היה מרחיק מאתנו את הקבוצה הזאת יותר.
נחמן שי: אם היית קובע שהגג להתחיל לקבל הבטחת הכנסה הוא לא איקס אלא הוא יוצמד למאתיים, אז הייתה תרומה אמיתית.
עבדאללה אבו מערוף: הגג של הבטחת הכנסה הורד?
נחמן שי: הבטחת ההכנסה נשארה באותו גובה שהיא הייתה אבל כתוצאה מהתוספת לקצבאות הזקנה, התקרבו לשם ואולי קצת עברו את הבטחת ההכנסה.
נחמן שי: הם יצאו ממעגל הבטחת הכנסה.
נחמן שי: אם היו מעלים את הסכום להבטחת הכנסה - - -
עודד פורר: תקנו אותי אם אני טועה.
עודד פורר: אם אני מעלה את הבטחת ההכנסה, זה אומר שיותר אנשים שלא היו קודם בסל של הבטחת הכנסה נכנסים היום פנימה לתוך הסל.
<שלומי מור: חד משמעית.
עבדאללה אבו מערוף: זה לא כך, עודד.
עודד פורר: גם משרד האוצר וגם ביטוח לאומי אומרים שכן.
עבדאללה אבו מערוף: לא, זה לא כך.
אלי אלאלוף: הסכום של הבטחת הכנסה יגדל.
אלי אלאלוף: אם קצבת הזקנה תגדל, היא לא צריכה להוציא אנשים שנמצאים בהבטחת הכנסה.
נחמן שי: עכשיו הבנתי.
נחמן שי: הוא יגדל ויקטן.
נחמן שי: אלה שמקבלים קצבת הכנסה, יקבלו קצת יותר.
נחמן שי: אבל זה לא יעזור לאלה שכתוצאה מהתוספת לקצבת זקנה יצאו מהגובה.
אלי אלאלוף: לא, זה יעזור.
עודד פורר: גם כך הם לא נמצאים.
עודד פורר: אם אתה נמצא בתוך המערכת של הבטחת הכנסה, אתה נמצא שם.
עודד פורר: אם אתה לא נמצא שם, אתה לא בתוך העזרה.
עודד פורר: ברגע שאני מעלה את הבטחת ההכנסה, אוטומטית גם העליתי את הסכום שאתו אתה נכנס לסל.
עודד פורר: יכול להיות שאתה נכנס עם תוספת של מאה שקלים ולא 300 שקלים, אבל אתה נכנס.
עודד פורר: יש אנשים שלפני התיקון הזה לא היו זכאים להבטחת הכנסה ואחרי התיקון הזה יהיו זכאים להבטחת הכנסה.
עודד פורר: אם אני טועה, הביטוח הלאומי, אתם יכולים להגיד כמה אנשים כאלה.
אלי אלאלוף: תרשמו את ההערות ואחר כך תענו.
<יוגב גרדוס: אני רוצה לחדד גם מה ששלומי אמר.
<יוגב גרדוס: בסופו של דבר אנחנו עושים כאן שני צעדים.
<יוגב גרדוס: האחד, מאריכים את מה שנקרא הדיסרגרד כאשר כל הארכה של שקל בדיסריגרד מאריכה גם את כמות האנשים שמקבלים הבטחת הכנסה בגלל שהיא מאריכה את מה שאתם קוראים לו נקודת האיפוס, נקודת היציאה מהקצבה.
<יוגב גרדוס: כאשר מעלים את הקצבה, זה אפילו לא היה מדויק כאן במאה אחוזים, זה לא שקל לשקל אלא זה יותר בגלל שיש שיפוע ולכן כשאתה מעלה את הקצבה במאתיים שקלים, אתה מעלה את נקודת האיפוס ב-320 שקלים.
<יוגב גרדוס: לכן ביחד שני הצעדים האלה מכניסים המון אנשים.
<יוגב גרדוס: אנחנו לא יודעים כמה אבל ככל שאנחנו מגדילים את נקודת האיפוס יותר, אנחנו מגיעים למקום שבו יש יותר אנשים.
<יוגב גרדוס: לא נתתם לנו הערכה כמה אנשים, אבל אני רק רוצה להגיד משהו.
<יוגב גרדוס: בסופו של דבר ככל שמכניסים יותר אנשים למבנה של הבטחת הכנסה, יש יותר אנשים שמקבלים את ההטבות הנלוות.
<יוגב גרדוס: ההטבות הנלוות, וזה נאמר כאן קודם, אין להן קיזוז.
<יוגב גרדוס: זה או שאתה מקבל או שאתה לא מקבל.
<יוגב גרדוס: אז יוצא מצב שבן אדם שמרוויח כמעט 7,000 שקלים בסך הכול מהקצבאות, מההכנסה ומהפנסיה, מקבל הטבות נלוות בשווי מלא.
<יוגב גרדוס: אנחנו צריכים לחשוב האם העלות הזאת – אני חושב שזה נרמז כאן – היא הדרך הכי טובה לתת את ההטבות הנלוות.
<יוגב גרדוס: זה לא על שולחננו עכשיו אבל יש כאן איזושהי מגבלת תקציב כוללת וכשאתה נותן למישהו שמרוויח 7,000 שקלים את כל ההטבות הנלוות במלואן, זה בסופו של דבר, לא היום בבוקר, בא על חשבון אנשים אחרים שאולי זקוקים לזה יותר.
<לבנה עזרא: אני רוצה להוסיף לנקודה הזאת.
אלי אלאלוף: אני רוצה שתסבירו מהתחלה בצורה מסודרת את כל התהליך, ואם אנשי נפגעים – תגידו לנו.
אלי אלאלוף: אתה רוצה הערה?
עבדאללה אבו מערוף: כל שקל שנוסף לזקנה, לאזרחים, לוותיקים שעבדו – זה טוב וכך צריך להיות.
עבדאללה אבו מערוף: אנחנו יודעים שלביטוח הלאומי יש הרבה מיליארדים ויש מספיק כסף כדי שאנשים אחרי גיל 67 יחיו בכבוד.
עבדאללה אבו מערוף: לפחות בכבוד קל.
עבדאללה אבו מערוף: יש מספיק כסף.
עבדאללה אבו מערוף: מה שמוצע כאן – לא הייתי בדיון הקודם עקב מצבי הרפואי – מצד אחד אתם מעלים את הקצבה לאיזשהו רף ועכשיו בהבטחת הכנסה.
עבדאללה אבו מערוף: מדובר על אנשים שהם אחרי גיל 67 ושבעים.
עבדאללה אבו מערוף: מדובר על הבטחת הכנסה .
עבדאללה אבו מערוף: בואו נהיה קצת הגיוניים ובלי דמגוגיה.
עבדאללה אבו מערוף: כל שקל שיעלה מהעלאת הקצבה, יוריד את אותו שקל של הבטחת הכנסה.
עבדאללה אבו מערוף: את הזכאים לוקחים משם ומעבירים אותם לכאן וזה בכלל לא משנה.
עבדאללה אבו מערוף: תנו לנו מספרים כדי שנוכל להתייחס.
עבדאללה אבו מערוף: כמה זקן בן שבעים מקבל קצבה ואם הוא צריך הבטחת הכנסה, כמה הוא יקבל?
עבדאללה אבו מערוף: תנו לנו מספרים.
עבדאללה אבו מערוף: כל הטבלאות האלו הן לא בשבילנו.
עבדאללה אבו מערוף: קיבלנו את זה עכשיו וזה בא בחוק ההסדרים בחיפזון.
עבדאללה אבו מערוף: לכן, תנו לנו דוגמה אחת, כמה שקלים אבסולוטית, בלי מספרים, בלי כלום.
עבדאללה אבו מערוף: אתה אמרת 150 עד מאתיים שקלים.
עבדאללה אבו מערוף: אני לא חושב שמדובר ב-400 מיליון שקלים.
<יוגב גרדוס: זה פורסם באתר הביטוח הלאומי.
עבדאללה אבו מערוף: עם כל הכבוד, קודם כל מספרים אבסולוטיים, משפחה, משפחה פלוס אחד.
עבדאללה אבו מערוף: דרך אגב, אנחנו יודעים שבגיל קצבה לא מקבלים עבור הילד השני.
עבדאללה אבו מערוף: אני הצעתי חוק כזה והממשלה סירבה לו.
עבדאללה אבו מערוף: אנשים שיש להם שני ילדים, מקבלים עבור ילד אחד.
עבדאללה אבו מערוף: עם כל הכבוד, כל הטבלאות האלו, אתה רואה שני ילדים לאנשים קשישים אחרי גיל 67.
עבדאללה אבו מערוף: נדירים.
עבדאללה אבו מערוף: בואו נהיה קצת הגיוניים ותנו לנו מספרים אבסולוטיים ונדבר על הדברים באופן נכון.
עבדאללה אבו מערוף: אני אצביע בעד כל שקל, אבל תאפשרו לנו להצביע בעד בלב שלם.
אלי אלאלוף: אני שוב מבקש שתחזרו להסברים מהתחלה ואחר כך תתייחסו גם לכל ההערות שעלו כאן.
<מרים שמלצר: אני אנסה להסביר מהתחלה.
<מרים שמלצר: אנחנו מתקנים כאן שני חוקים שונים.
<מרים שמלצר: אנחנו מתקנים כאן לשתי אוכלוסיות שהן לא בהכרח חופפות זו לזו ובעיקר המטרות שלהם שונות.
<מרים שמלצר: כשתיקנו את חוק הביטוח הלאומי, תיקנו קצבה ביטוחית, אנשים שילמו דמי ביטוח, כסף שהם חוסכים, הם מבוטחים בו והם יקבלו את קצבת הזקנה כשהם יגיעו לגיל זקנה.
<מרים שמלצר: בעצם פלח חברתי מאוד חשוב וכאשר אדם שילם דמי ביטוח, הוא מבטיח לעצמו בעת זקנה איזשהו סכום שהוא לא תלוי במדינה לצורך שלו לחיות או משהו מהסוג הזה.
<מרים שמלצר: יש עוד חוק שנקרא חוק הבטחת הכנסה ובחוק הזה אנחנו מתייחסים לאוכלוסייה שהיא חסרת הכנסה.
<מרים שמלצר: לאוכלוסייה הזאת אנחנו נותנים את הקצבה שלהם כאשר קודם תיקנו את חוק הביטוח הלאומי שזאת הקצבה הביטוחית.
<מרים שמלצר: מי נכנס בחוק הבטחת הכנסה.
<מרים שמלצר: אנשים שהם חסרי הכנסות או שאין להם הכנסות לא מפנסיה תעסוקתית, אין להם חסכונות והקצבה שלהם מהווה מרכיב מאוד חשוב בהכנסות שלהם.
<מרים שמלצר: הם מקבלים גמלה להבטחת הכנסה ועכשיו אותה אנחנו מעלים.
<מרים שמלצר: כדי לקבל גמלה להבטחת הכנסה, צריך לעבור מבחן הכנסות.
<מרים שמלצר: אמרתי, אנשים יש להם פנסיה תעסוקתית, יש להם חסכונות, יש להם קצבת זקנה.
<מרים שמלצר: כל אלה הם מרכיבים בקצבה להבטחת הכנסה שאנחנו עכשיו מעלים.
<מרים שמלצר: לכן נכנסו כאן שני הגורמים, אחד כנגד השני.
<מרים שמלצר: אנחנו מעלים את הקצבה הביטוחית לכל האנשים, לכל הזקנים, אנחנו מגדילים גם את ההכנסה הביטוחית של מי שמקבל הבטחת הכנסה, וממילא תוספת השלמת הכנסה שלו תהיה יותר נמוכה.
<מרים שמלצר: כל עוד קצבת הזקנה שלו זאת ההכנסה היחידה שלו והיא לא בגובה השלמת הכנסה שתכף נדבר עליה, הוא יהיה זכאי להשלמת הכנסה אבל בסכום יותר נמוך.
<מרים שמלצר: זאת אומרת, אתה אומר שהאוצר יחסוך כסף והביטוח הלאומי יוציא יותר כסף מהקצבה הביטוחית שלו.
<מרים שמלצר: יש עניין להגדיל את הקצבה הביטוחית ויש עניין להגדיל את הקצבה למי שהוא חסר הכנסות.
<מרים שמלצר: בעיני זה לא נמצא באותם מישורים.
<מרים שמלצר: זאת אומרת, ברגע שהגדלנו את הקצבה הביטוחית, אני לא בטוחה שמוכרחים ישר להגדיל גם את הקצבה להשלמת הכנסה כי הקצבה להשלמת הכנסה, הכנסת החליטה שערכה היום הוא 2,981 שקלים והיא רוצה להגדיל אותה ל-3,112 בפעימה הראשונה.
<מרים שמלצר: אם אדם יש לו מהקצבה הביטוחית שלו ועוד הכנסות, מגיע ל-3,112 שקלים, אין שום סיבה להגדיל את ה-112 בגלל שהגדלתי לו את ההכנסות מקצבת זקנה או מפנסיה או מכל מקור אחר.
<מרים שמלצר: זה אני עונה לחבר הכנסת נחמן שי, שאפשר לעשות את זה אבל לא בהכרח מוכרחים.
<מרים שמלצר: הכנסת יכולה להחליט שהיא מעלה את הביטוחית ויכולה להגיד שהיא מעלה באותה מידה את אלה שמקבלי השלמת הכנסה.
<מרים שמלצר: את זה היא לא החליטה.
<מרים שמלצר: זאת לא הצעת החוק שדיברה על תוספת ותק.
<מרים שמלצר: מאידך יש הצעת חוק שאומרת שאני רוצה לאלה שהם חסרי הכנסה לפי חוק הבטחת הכנסה, אני רוצה להגדיל להם את הקצבה.
<מרים שמלצר: אם היום הם קיבלו 2,981 שקלים, מישהו שהוא יחיד והוא בן 69, בשנת 20פ17 הוא יקבל 3,112 שקלים ובשנת 2018 הוא יקבל 3.211 שקלים.
<מרים שמלצר: אנחנו מגדילים לו את הקצבה בסך הכול ב-131 שקלים.
<מרים שמלצר: לזוג העלינו מ-4,706 שקלים כך שבסוף התהליך הם יקבלו 5,026 שקלים, אבל אם הוא בן שמונים והוא קיבל היום כזוג 4,980 שקלים, בסוף התהליך הוא יקבל 5,124 שקלים.
<מרים שמלצר: התוספת לאנשים עד גיל 69 בזוג, יקבלו 320 שקלים.
<שלומי מור: בנוסף מעבודה.
<מרים שמלצר: בנוסף אמרנו שהם עוברים מבחן הכנסות ובודקים את ההכנסות, הכנסות מפנסיה והכנסות מעבודה.
<מרים שמלצר: הרחבנו את מבחן ההכנסות מעבודה כך שאם היום יש סכום של 1,893 שקלים ליחיד שלא נחשב כהכנסה, זאת אומרת, אדם יכול להרוויח את זה, אנחנו לא רואים את זה כהכנסה.
<מרים שמלצר: כל שקל מעל הסכום של 1,893 שקלים נחשב כהכנסה אבל רק שישים אגורות ממנו.
<מרים שמלצר: קשיש שרוצה להמשיך לעבוד, הגדלנו את הסכום של 1,893 ל-2,035 שקלים ליחיד ותכף אני אומר לגבי הזוגות.
<מרים שמלצר: זאת אומרת, בעיקרון הרחבנו לו ביותר מ-140 שקלים, בערך ב-140 לחלק ל-0.6 את ההכנסות מעבודה שמאפשרות לו לקבל קצבה שעכשיו מגדילים אותה.
<מרים שמלצר: נעשו כאן כמה מהלכים אבל הם לא על אותם עקרונות.
<מרים שמלצר: לפי החישובים שלנו לא יהיו הרבה אנשים שבאמת ייפגעו משני המהלכים ביחד.
<מרים שמלצר: הגדלת קצבת הזקנה עם השלמת הכנסה היא מספיק גבוהה אל יהיו כאלה שיצאו מהמערכת.
<מרים שמלצר: מצאנו מישהי שיש לה תוספת פרישה מלאה והיא בת שמונים ומעלה והיא תקבל את מלוא עשר השנים תוספת הוותק – יכול להיות שהיא תצא מהמערכת.
<מרים שמלצר: בשביל האנשים האלה שאנחנו חושבים שהם לא מרובים אבל אנחנו לא יודעים את המספר שלהם כי זה באמת מורכב מאוד, הצענו שהם לא יצאו מהמערכת אלא ימשיכו לקבל את ההטבות.
<מרים שמלצר: הם יצאו מחוק הבטחת הכנסה אבל את ההטבות הנלוות הם ימשיכו לקבל.
עודד פורר: זה החוק שהעברנו קודם.
<מרים שמלצר: רמת ההכנסה שלהם גדלה ולכן הם לא זקוקים להשלמת הכנסה.
אלי אלאלוף: אליעזר, אתה רוצה להשלים לפי הטבלאות שחלק מהחברים לא הספיקו ללמוד אותן?
<אליעזר שוורץ: יש כאן שתי פעימות של ההגדלה.
<אליעזר שוורץ: כמו שמרים אמרה, אני אתייחס למערכת הבטחת הכנסה במנותק מהתיקון הראשון.
נחמן שי: המבחן לקבלת הבטחת הכנסה לא משתנה.
<אליעזר שוורץ: משתנה.
<אליעזר שוורץ: משתנה משתי סיבות.
<אליעזר שוורץ: סיבה ראשונה היא הדיסריגרד שיוגב הזכיר.
<אליעזר שוורץ: זה מאפשר להגדיל את ההכנסה וזה מיטיב.
נחמן שי: אני לא מבין מה זה דיסריגרד.
<אליעזר שוורץ: כשמחשבים עכשיו את מבחן ההכנסות, בשלב ראשון בודקים את ההכנסות של המבוטח והחוק קובע שמאחוז מסוים מההכנסות אפשר להתעלם בעת המבחן הזה.
<אליעזר שוורץ: כלומר, אם בן אדם מרוויח היום אלף שקלים, זה כאילו הוא לא הרוויח שקל.
עודד פורר: אם אני בגיל שבעים יוצא לעבודה.
<אליעזר שוורץ: זה אומר שבן אדם שהיה בחוץ ירוויח 142 שקלים וייכנס בפנים, או בן אדם שהיה בפנים, הקצבה שלו תגדל ב-142 שקלים שקוזזה בגלל ההכנסה מעבודה.
<אליעזר שוורץ: השלב השני היה שהעלו את כל התקרות של השלמת הכנסה.
<אליעזר שוורץ: כלומר, אם עד היום, לשם הדוגמה, התקרה הייתה 3,000 שקלים ובן אדם שהרוויח 3,020 שקלים היה בחוץ, עכשיו העלו את התקרה ל-3,200 שקלים כך שאותו אדם עם 3,020 שקלים עדיין יישאר.
<אליעזר שוורץ: מעלים כאן את התקרות.
<אליעזר שוורץ: הבעיה היחידה היא שחלק מהאנשים שיכולים לקבל תוספת ותק גדולה יותר בגלל התיקון הקודם, התוספת שלהם יותר גדולה ממה שהתקרה הייתה כרגע.
<אליעזר שוורץ: בגין האנשים האלה יש את שמירת ההטבות.
<אליעזר שוורץ: סך ההכנסות שלהם יעלה אבל הם לא יהיו בהבטחת הכנסה אלא הם פשוט מקבלים יותר ממערכת קצבת הזקנה ובשבילם יש את שמירת ההטבות.
<אליעזר שוורץ: כלומר, אין בן אדם שירוויח פחות בחודש אלא יש אנשים שיצאו רשמית ממעגל הבטחת הכנסה ויקבלו את ההטבות במסגרת התיקון המוצע.
<אליעזר שוורץ: יש כאן שתי פעימות כאשר בכל פעימה היחסים משתנים בין קבוצות הגיל אבל הסך הכול באמת הוא שהקצבה תעלה – אני מדבר עכשיו על זוגות או תלויים – בין 144 שקלים ל-320 שקלים.
<אליעזר שוורץ: יחידים, התוספת טיפה נמוכה בגלל שבפעימות הקודמות התוספות שלהם היו גבוהות יותר.
<אליעזר שוורץ: בסופו של דבר, מצבם של כולם משתנה ברמה מסוימת.
אלי אלאלוף: אפשר לתת תשובה פשוטה לשאלה פשוטה?
אלי אלאלוף: יש אנשים שייפגעו מהרפורמות האלה המשולבות?
<אליעזר שוורץ: אם אנחנו מגדירים מערכת הבטחת הכנסה - - -
אלי אלאלוף: בסך ההכנסות.
<אליעזר שוורץ: בהכנסות בן אדם לא אמור לרדת.
<אליעזר שוורץ: הוא ירד אולי מסיבות אחרות של הטבות אבל אז יתקנו את זה לאנשים שבתוך המערכת.
<אליעזר שוורץ: אנשים שלא בתוך המערכת, זה הדיון הקודם שהיה בישיבה הקודמת.
אלי אלאלוף: יש עוד הבהרות?
<לבנה עזרא: אני רוצה להתייחס לנושא שאנשים שהיום לא נמצאים בהבטחת הכנסה וכתוצאה מהעלאת הקצבה יש להם סיכוי להיות במעגל הבטחת הכנסה, אנחנו נאתר אותם ונשלח להם מכתבים ונזמין אותם לגשת לביטוח הלאומי ולהגיש את התביעות.
<לבנה עזרא: אנחנו נבחן אותם לפי הכללים החדשים עם הסכום המוגדל לפי החוק.
<לבנה עזרא: אנחנו חושבים שיהיו כאלה שייכנסו למעגל הבטחת הכנסה.
אלי אלאלוף: השירות הזה יהיה בכל הסניפים?
<לבנה עזרא: בכל הסניפים.
<לבנה עזרא: אנחנו עושים את זה.
<יעל סלנט: אם זאת כוונתכם, מדוע שלא נכתוב את זה בהוראת שמירת ההטבות שלנו?
<לבנה עזרא: אין צורך.
<לבנה עזרא: זה נוהל.
<יעל סלנט: כן, אבל שמרנו את ההטבות.
<יוגב גרדוס: היא אומרת שאני אבצע מיצוי זכויות אקטיבי, אני אגש לאנשים כי נאמר כבר קודם, נדמה לי על ידי חבר הכנסת דב חנין, שיש אנשים שאו שהם נרתעים מלגשת או שהם לא יודעים וזו בעיה שאנחנו מכירים אותה בעיקר בשכבות החלשות יותר, וביטוח לאומי יעשה מיצוי אקטיבי של זכויות.
יוליה מלינובסקי: אפרופו באותו עניין.
יוליה מלינובסקי: אני רוצה להעלות את זה בוועדה.
יוליה מלינובסקי: בהפסקה דיברנו עם נציגי ביטוח לאומי.
יוליה מלינובסקי: יש בעיה עם מיצוי זכויות עקב כך שאנשים לא יודעים ואנחנו מדינת עלייה, יש כאן המון שפות, במיוחד אנשים מבוגרים שלא כל כך מסתדרים עם העברית.
יוליה מלינובסקי: הגענו כאן להסכמה עם ביטוח לאומי שזה מבורך שהם יעשו עלון מידע בשפה הרוסית בכל סניפי ביטוח לאומי לגבי הזכויות של האנשים שהתאלמנו.
יוליה מלינובסקי: אלמן, אלמנה, מגיע להם הטבות ואני רוצה לוודא את זה.
יוליה מלינובסקי: לבנה הבטיחה לי שתוך חודש בכל סניפי ביטוח לאומי יהיה עלון מידע על זכויות האלמן והאלמנה, מה מגיע להם.
יוליה מלינובסקי: זה מאוד חשוב.