GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נירה למאעי רכלבסקי: זאת בחינה שקשורה לאפליקציה של הידע על החוקים בישראל.
אלי אלאלוף: לא לידע המקצועי.
<נירה למאעי רכלבסקי: לא לידע המקצועי.
<נירה למאעי רכלבסקי: רק לידע של איך מתנהלים הדברים במדינת ישראל מבחינה משפטית.
<נירה למאעי רכלבסקי: אחרי סעיף 5 יבוא: "5א.
<נירה למאעי רכלבסקי: ועדה מייעצת (א) לעניין רישוי רוקחים ועוזרי רוקחים ימנה השר ועדה מייעצת של שלושה, ובהם רוקח עובד משרד הבריאות שיהיה יושב ראש הוועדה – כיום אייל משמש בתפקיד הזה - רוקח נציג הארגון המקצועי המייצג את המספר הגדול ביותר של רוקחים ורוקח חבר הסגל האקדמי בבית הספר לרוקחות בישראל.
<נירה למאעי רכלבסקי: כמו כן ימנה השר לכל חבר ממלא מקום.
<נירה למאעי רכלבסקי: (ב) המנהל רשאי להשתתף בכל ישיבות הוועדה המייעצת.
<נירה למאעי רכלבסקי: (ג) הוועדה המייעצת תייעץ לשר או למנהל, בין השאר, בנושאים אלה: הכרה בתארים שנתנו מוסדות להשכלה גבוהה בחוץ לארץ.
<נירה למאעי רכלבסקי: פיקוח על רוקחים.
<נירה למאעי רכלבסקי: פטור מבחינות רישוי.
<נירה למאעי רכלבסקי: (ד) הוועדה המייעצת תקבע את סדרי עבודתה.
<נירה למאעי רכלבסקי: (ה) תקופת כהונתו של חבר ועדה מייעצת תהיה חמש שנים מיום מינויו, ויכול שיתמנה לתקופת כהונה אחת נוספת.
<נירה למאעי רכלבסקי: חבר הוועדה שתקופת כהונתו תמה יוסיף לכהן בתפקידו עד למינוי חבר ועדה אחר במקומו".
<נירה למאעי רכלבסקי: את הסעיף הזה לקחתי בעיקרון מהתקנות.
<נירה למאעי רכלבסקי: זה אותו סעיף שאיכשהו מצא את דרכו לתקנות.
<נירה למאעי רכלבסקי: הוספתי לו את הנושא של פטור מבחינות רישוי.
<נירה למאעי רכלבסקי: מכיוון שבחוק אנחנו נוהגים לפרט מעט יותר כאשר מקימים ועדה, יתכן, אני אשאיר את זה בצריך עיון לקריאה שנייה ושלישית או שהוועדה תיתן לי סמכות לעשות את זה, יש סעיפים קבועים שבדרך כלל משפיעים עת ממנים ועדות.
<נירה למאעי רכלבסקי: יכול להיות שנמצא לנכון בניסוח להרחיב מעט כי אנחנו עכשיו עושים את זה בחקיקה ולא בתקנות.
אוסאמה סעדי: אני בעד.
אלי אלאלוף: תודה, אבל אני לא יכול להצביע בשבילך.
אלי אלאלוף: תבוא להצביע.
אלי אלאלוף: זה חשוב לוועדה.
<נירה למאעי רכלבסקי: תקנות ראשונות תקנות ראשונות לפי סעיף 3(ג) לפקודה, כנוסחו בחוק זה, יובאו לאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, בתוך שלושים ימים מיום פרסומו של חוק זה.
<נירה למאעי רכלבסקי: הוועדה נותנת לשר שלושים ימים להביא תקנות.
אלי אלאלוף: מאיר בוחניק מפורום קהלת, בבקשה.
<מאיר בוחניק: הקראתם קודם את סעיף 4 שמדבר על מקרים מיוחדים אבל סעיף 4 לא אומר שום דבר על מקרים מיוחדים.
<מאיר בוחניק: הוא אומר שלמנהל תהיה סמכות לתת כל מבחן.
<מאיר בוחניק: השאלה היא אם אין חשש שהסעיף הזה יהפוך להיות מעין סעיף סל שאפשר ללכת דרכו ולתת כל מבחן אחר.
<נירה למאעי רכלבסקי: המנה מחויב.
<נירה למאעי רכלבסקי: אנחנו רוצים להשאיר את הסמכות.
<נירה למאעי רכלבסקי: אלה דברים שמתנהלים כבר עשרות שנים.
<נירה למאעי רכלבסקי: אנחנו רוצים להשאיר את הסמכות בידי המנהל לבדוק מקרים פרטניים.
<נירה למאעי רכלבסקי: הוא יהיה מחויב כמובן לכל העקרונות של המינהל הציבורי, לסבירות ולשוויון.
<מאיר בוחניק: כן, אבל מה מונע היום, אחרי שנעביר את התיקון הזה, מהמנהל להחליט לגבי עולים חדשים מסוימים בתוך הקטגוריה הזאת.
<נירה למאעי רכלבסקי: הרי קבענו ולא רק קבענו אלא קבענו בפירוט יתר.
<נירה למאעי רכלבסקי: אצל רופאי השיניים כתבנו שזה יהיה בתקנות.
<נירה למאעי רכלבסקי: כאן אנחנו ממש קובעים הסדר ומתווים שיקול דעת מאוד ספציפי בחוק.
<אייל שוורצברג: זה דבר שהוא מקובל.
<אייל שוורצברג: ממה אתה חושש?
<אייל שוורצברג: למה אתה חושש?
אלי אלאלוף: שהוא ייפול על מנהל שהוא לא סימפטי.
<אייל שוורצברג: זה גם יכול להיות היום.
<אייל שוורצברג: זה יכול להיות בכל מצב.
<אייל שוורצברג: להפך, זה בא לחדד את הנושא הזה שככל שמישהו מבצע משהו, צריך שיהיה לו טיעון הרבה יותר טוב מאשר היום כאשר זה נעשה אולי כשזה לא כתוב.
<מאיר בוחניק: זהו.
<מאיר בוחניק: אנחנו לא משנים את סעיף 4.
<מאיר בוחניק: זאת אומרת, אנחנו משאירים אותו כפי שהוא.
<נירה למאעי רכלבסקי: סעיף 4 הוא סעיף שחשוב לא רק לעולים חדשים.
<נירה למאעי רכלבסקי: הוא סעיף שחשוב למנהל.
<מאיר בוחניק: כדי לטפל במקרים פרטניים ומיוחדים.
<נירה למאעי רכלבסקי: כן.
<מאיר בוחניק: למה זה לא מנוסח כך?
<אייל שוורצברג: כמי שהיום יושב ומקבל החלטות מהסוג הזה, מגוון הדברים הוא רחב מאוד ויש מנעד מאוד מאוד רחב.
<אייל שוורצברג: בסופו של דבר אנחנו עוסקים כאן בבריאות הציבור.
<אייל שוורצברג: הכוונה שלנו היא לראות שהנורמה היא הנורמה והחריגים, היוצאים מהכלל, יילקחו אבל לשבת ולכתוב כל מקרה ומקרה, יצריך אותנו לחזור.
<אייל שוורצברג: אני חושב שזה סעיף שמנוסח בצורה.
<מאיר בוחניק: אפשר להקריא שוב את סעיף 4?
<נירה למאעי רכלבסקי: "לפני מתן רישיון רשאי המנהל לדרוש שהמבקש יעמוד בבחינה נוספת על כל בחינה שעמד בה לשם קבלת דיפלומה ברוקחות ועל בחינת הרישוי לפי סעיף 3".
<מאיר בוחניק: אין כאן שום אמירה לגבי מקרה פרטני.
<מאיר בוחניק: אם אתם כבר פותחים את הניסוח, אפשר לכתוב שמקרים פרטניים.
<נירה למאעי רכלבסקי: פרשנות תכליתית של זה.
<נירה למאעי רכלבסקי: רוצים לתת כאן למנהל, ונותנים לו גם היום.
<נירה למאעי רכלבסקי: גם היום אתה יכול להגיד שהוא משתמש בסמכותו לרעה ויכול לקחת אנשים ולהתנכל לאדם פרטי במקרה מסוים.
<קריאה: גם לא אומרים באיזה שלב זה בדיוק.
<קריאה: באיזה שלב זה יחול.
<קריאה: אחרי שהוועדה נתנה את דעתה.
<נירה למאעי רכלבסקי: לפני מתן הרישיון.
<נירה למאעי רכלבסקי: כאשר אדם בא לבקש רישיון, לכאורה עמד בכל תנאי החוק.
<אייל שוורצברג: אני יכול לחשוב לפחות על שלוש דוגמאות בגינן מישהו יצטרך לעשות.
<אייל שוורצברג: האחת, מי שעבר את הבחינה של החקיקה, הלך ועשה שנה בפיקוח, המנטור שלו בסוף השנה הזאת אומר שיש כאן בעיה מאוד משמעותית, הבן אדם לא נתן לו תפוקות מקצועיות למרות שהוא אולי מבין בחקיקה והוא לא יודע רוקחות.
<אייל שוורצברג: אדם כזה, אני לא יכול לחתום על זה.
<אייל שוורצברג: אדם כזה יפנה בחזרה ויגיד מה פתאום אתם לא נותנים לי.
<אייל שוורצברג: אנחנו נגיד לו, אין בעיה, בוא נעשה לפי ההמלצה של המנטור שלו שאומר שהוא לא יודע, יש לנו כאן איזשהו סעיף ובוא תעשה את הבחינה.
<אייל שוורצברג: אבל בסופו של יום המטרה היא לאפשר לאנשים.
אלי אלאלוף: הוועדה לקחה על עצמה עבודה שיטתית עם כל המקצועות הרפואיים.
אלי אלאלוף: התחלנו עם רופאי השיניים, עברנו לפרה-רפואי ועכשיו אנחנו נמצאים ברוקחות.
אלי אלאלוף: יש לנו בליין גם משהו שקשור לרופאים.
אלי אלאלוף: אנחנו נסיים את הסבב של המקצועות האלה עם הנושא של האחיות שהוא הרבה יותר מורכב.
אלי אלאלוף: זאת אומרת, זאת ההחלטה של הוועדה, להתמודד עם זה.
אלי אלאלוף: לכולנו יש את נושא העלייה אבל קודם כל זה חוק אזרחי מלא לכולם, לכל אזרחי מדינת ישראל או לכל מי שיהיה אזרח מדינת ישראל.
אלי אלאלוף: לכן אתם תמצאו את אותם סעיפים בכל אחד מהחוקים.
אלי אלאלוף: הקלנו על המערכת.
אלי אלאלוף: תבינו, מחמש שנים לרדת לשנתיים, אני רוצה להודות לכל מי שפעל, במיוחד לאייל, ראש מערך הרוקחות.
אלי אלאלוף: אני חושב שיש כאן ניסיון לעשות מערכת אחידה בהתחשב בכל אחד מהמקצועות.
אלי אלאלוף: להשאיר את זה כסמכות למנהל, אני חושב שזה לגיטימי.
אלי אלאלוף: יכול להיות שאחרי תקופת ההתמחות, תקופת המנטור שמלווה, יש דברים שיתגלו ואז מה עושים?
אלי אלאלוף: סתם אומרים לו ללכת הביתה?
אלי אלאלוף: נותנים לו הזדמנות לעשות בחינה באחד המקצועות.
אלי אלאלוף: אני לא רואה בזה שום חסום ושום מקיאבליות מתוכננת שיכולה לסבך מישהו.
אלי אלאלוף: היא כדי לשמור על רמת המערכת, על רמת הרוקחים וכולי.
אלי אלאלוף: אני לא רואה בזה התעקשות.
<מאיר בוחניק: אם יורשה לי, אני לא מתווכח עם אנשי המקצוע ואנשי המקצוע יודעים יותר טוב מכולם האם יש מקרים מיוחדים ופרטניים.
<מאיר בוחניק: הוויכוח שלי הוא רק עם שלו הסעיף שלא מדבר על מקרים פרטניים ואפילו לא דורש חובת נימוק כלשהי מצד המנהל למה הוא מוסיף בחינה מסוימת.
<מאיר בוחניק: אפשר להוסיף שהמנהל יצטרך לנמק מדוע הוא דורש בחינה נוספת.
<נירה למאעי רכלבסקי: אני חייבת לומר שאני סקרנית.
<נירה למאעי רכלבסקי: מאחר וסעיף 4 הוא לא הנושא כאן אלא הוא סעיף שקיים לדעתי בחוק כבר שנים.
<מאיר בוחניק: שנים.
<מאיר בוחניק: בכל מקרה הוא לא ברור.
<נירה למאעי רכלבסקי: מה עומד מאחורי החשש?
<נירה למאעי רכלבסקי: האם יש מקרים כאלה?
<אייל שוורצברג: אם יש מקרים כאלה, למה אתם לא מציפים את זה למעלה?
<מאיר בוחניק: אני מציף את זה עכשיו למעלה.
<מאיר בוחניק: אם מתקנים את התקנות ומשאירים סעיף שבעצם יכול לאפשר בעתיד, סעיף סל שאומר, נניח יהיה מנהל שאמר ששמנו לב שכל העולים מארצות הברית - - -
<אייל שוורצברג: אתה במגרש של העולים וחבר הכנסת אלי אלאלוף אמר שזה לא חוק עולים.
<אייל שוורצברג: זה חוק לאזרחים שמבקשים לחזור ולעבוד כרוקחים בישראל.
<מאיר בוחניק: אלא מה, כל מה שאני דורש זה שהמנהל יצטרך להסביר למה הוא דורש מאדם או מקבוצה מסוימת.
<אייל שוורצברג: כאשר מנהל מקבל החלטה, ותהא אשר תהא, ויש לי כאן גופים שהם מפוקחים, המנהל מפרט את החלטתו.
<אייל שוורצברג: היא לא יוצאת ככה סתם והיא נעשית בדרך כלל באיזשהו סוג מסוים של שקיפות.
<אייל שוורצברג: מעבר לזה, אנחנו הולכים כאן גם לרפורמה שהיא מאוד מאוד משמעותית.
<אייל שוורצברג: ירדו כאן מחמש שנים לשנתיים.
<אייל שוורצברג: אנחנו צריכים להבטיח בסופו של דבר איזשהו תהליך מסוים ולכן אנחנו מכניסים כאן גם סעיפים - או לא מכניסים אלא משאירים סעיפים – שיאפשרו לנו איזשהו מרווח תמרון.
<אייל שוורצברג: הוועדה, כנסת ישראל וגם משרד הבריאות שומעים את הציבור כל הזמן.
<אייל שוורצברג: אנחנו נמצאים בתהליך של שינויים.
<אייל שוורצברג: גם כאן אפשר יהיה לחזור.
<אייל שוורצברג: קודם נראה שזה יעבוד ואחר כך נראה.
אלי אלאלוף: אני לא רואה מקום לשנות את הסעיף הזה כולל הפירוט הנדרש שנראה לי מיותר, מה גם שההחלטה תהיה פה אחד.
<ורה אופיר: אני לא מתערבת, באמת ההצעה מבורכת גם לעולים חדשים וגם לתושבים חוזרים.
<ורה אופיר: אני אחראית על נושא הרישוי במשרד הקליטה.
<ורה אופיר: אני מבקשת שהדברים יהיו יותר ברורים.
<ורה אופיר: גם מה שקשור לדיני רוקחות, גם המבחן, גם למבחן עצמו וגם כל התהליך – אני רוצה שאחר כך לא יהיו כל מיני דברים.
<ורה אופיר: משרד הקליטה עוזר לעולים ולתושבים חוזרים להתכונן לבחינות האלו ואנחנו יודעים הכן הקושי, היכן הם נכשלים, מה הקשיים שלהם.
אלי אלאלוף: כאן בעיקרון אין להם מבחן.
אלי אלאלוף: לא תידרשו לכך.
אלי אלאלוף: אולי תכינו אותם לחלק של החוק.
<ורה אופיר: אין ספק שזה מקל.
<ורה אופיר: אבל האם מבחן בדיני רוקחות יהיה בשני שמועדים כמו שקיים לגבי מבחן רישוי?
<קריאה: זה בתקנות.
<קריאה: זה לא המקום.
אלי אלאלוף: את לא מבינה שהמשפטנים לא רוצים לעזור לחקיקה?
אלי אלאלוף: תהיה להם עוד עבודה.
<נירה למאעי רכלבסקי: בניגוד לרופאי השיניים שם נתנו הסמכה כללית לשר והשארנו את הכול לתקנות שאושרו כאן, כאן אנחנו באמת מתווים את שיקול הדעת של השר בצורה מאוד מפורטת.
<נירה למאעי רכלבסקי: כשיבואו התקנות, יהיה מקום בהחלט להערות מהסוג הזה אבל בוודאי לא בחקיקה.
<נירה למאעי רכלבסקי: כבר פירטנו מספיק.
<שמואל קלנג: הרוקח הראשי של הכללית.
<שמואל קלנג: הערה שמתייחסת לעניין הוועדה.
<שמואל קלנג: כתוב כאן שהוועדה עוסקת בעניין רישוי רוקחים ועוזרי רוקחים.
<שמואל קלנג: עוזרי רוקחים הוא מקצוע שבוטל בישראל ומשרד הבריאות תמיד היה נגד הנושא של עוזרי רוקחים כי מדובר במקצוע שבעצם כבר לא קיים בהיסטוריה של העולם הזה.
<נירה למאעי רכלבסקי: זה עדיין מופיע בפקודה.
<שמואל קלנג: אבל משרד הבריאות הקים ועדה מכובדת שביטלה את המקצוע הזה בישראל.
<שמואל קלנג: אני אומר את זה כהערה ראשונה.
<אייל שוורצברג: אם אתה רוצה אני אתייחס עכשיו, אני אתייחס.
<אייל שוורצברג: אם לא, אני אתייחס אחר כך.
<שמואל קלנג: על זה יחליט היושב ראש ולא אני.
<שמואל קלנג: הבהרה.
<שמואל קלנג: הוועדה עוסקת בפיקוח על רוקחים.
<שמואל קלנג: מה הכוונה בפיקוח?
<שמואל קלנג: רוקח, אחרי שיצא לשטח כבסר ועבר את הכול, היא מפקחת עליו אחרי שהוא כבר עובד במשך תקופה מסוימת?
<נירה למאעי רכלבסקי: זאת ועדה שכבר קיימת.
<נירה למאעי רכלבסקי: אני שאלתי את הוועדה הזאת מהתקנות.
<נירה למאעי רכלבסקי: משום מה היא הייתה תקועה בתוך התקנות ולא יכולנו להפנות אליה.
<נירה למאעי רכלבסקי: שאלתי מוסד שכבר קיים לתוך הפקודה עצמה.
<נירה למאעי רכלבסקי: אני הנחתי שזאת ועדה שקיימת.
<אייל שוורצברג: זו ועדה שקיימת.
<אייל שוורצברג: הנושא של פיקוח הוא באמת פחות מהותי כי בדרך כלל היא לא מתעסקת בזה אבל יכולים להיות מקרים שיביאו אותם בפני הוועדה, הם יעלו כלפי מעלה, כדי לשנות גם אחר כך סדרים לצורך העניין בכל מה שקשור בבחינה עצמה.
<אייל שוורצברג: יש כל מיני דברים שיכולים לעלות מהשטח.
<אייל שוורצברג: לכן המילה פיקוח.
<אייל שוורצברג: לגבי החלק של עוזרי הרוקחים, אני מצטרף לדברים.
<אייל שוורצברג: משרד הבריאות לא חושב כרגע שצריך להחזיר את עוזרי הרוקחים להכשרה, אבל המקצוע הזה קיים.
אלי אלאלוף: במזרח אירופה המקצוע עוד קיים וחלקם עלו לארץ.
אלי אלאלוף: במקרה ראיתי גברת בבית מרקחת כלשהו והיה כתוב שהיא עוזרת רוקח.
אלי אלאלוף: שאלתי אותה מה זה המקצוע הזה והיא הסבירה לי ואמרה שהיא לא פחות טובה מכולם וכולי.
אלי אלאלוף: היא נתנה לי הרצאה נהדרת ואני אפילו מאמין לה.
אלי אלאלוף: אני לא יודע, תשאיר את זה.
אלי אלאלוף: למה למחוק את זה?
<נירה למאעי רכלבסקי: לא רק זה אלא גם בפקודה שתוקנה ב-2016 - - -
<אייל שוורצברג: כל האנשים האלה עובדים בפרקטיקה ואנחנו חייבים להשאיר אותם.
<ורה אופיר: המקצוע קיים.
<ורה אופיר: הם עומדים באותם תנאים נכון להיום וגם עושים את הבחינות של עוזרי רוקחים.
אלי אלאלוף: נשאיר את זה כאן.
<אייל שוורצברג: היום זה טפטוף.
<מאיר לופטינסקי: אני מהסוכנות היהודית.
<מאיר לופטינסקי: הועלתה ההערה שרציתי להעיר לגבי דיני רוקחות.
<מאיר לופטינסקי: זה מומלץ מאוד ורצוי שברגע שתהיה החלטה לחקיקה, היא תהיה מגובה וגם מלווה יחד עם הפרטים מה נדרש עולה לעשות כדי לעבור את המבחן של דיני רוקחות.
<מאיר לופטינסקי: זה יבוא ביחד.
<מאיר לופטינסקי: לא יכולה להיות חבילה נפרדת אלא חבילה אחת.
אלי אלאלוף: מה החבילה שצריכה להיות?
<מאיר לופטינסקי: ברגע שתהיה החלטה.
אלי אלאלוף: יש חוק.
אלי אלאלוף: החוק תוקן.
<מאיר לופטינסקי: נכון.
<מאיר לופטינסקי: תקנות.
<מאיר לופטינסקי: אז אנחנו נתחיל עוד פעם בדיונים נוספים כדי להסביר לעולים מה זה דיני רוקחות.
<מאיר לופטינסקי: זו משימה מיותרת.
<נירה למאעי רכלבסקי: אנחנו פועלים בסדר הנכון.
<נירה למאעי רכלבסקי: אנחנו היום רוצים להכווין את השר למה שחברי הכנסת מבקשים לקבוע.
<נירה למאעי רכלבסקי: אנחנו מכווינים את השר והוא הולך ועושה שיעורי בית ומביא את התקנות עם כל הפירוט של איך הדברים אמורים לעבוד.
<נירה למאעי רכלבסקי: לכן זה מגיע בחזרה לוועדה כדי שנראה שבאמת הכוונה של חברי הכנסת הובנה נכון וכל המטרה של החקיקה הזאת באמת מושגת בתקנות.
<נירה למאעי רכלבסקי: אבל אנחנו לא נפתח את הנושא הזה עכשיו כי זה משהו שפשוט יחזור בתקנות.
<מאיר לופטינסקי: אנחנו מברכים.
<נירה למאעי רכלבסקי: העיקרון של דיני רוקחות, יש לו הרבה הגיון.
<קריאה: מה לא בסדר?
<קריאה: איפה הבעיה?
<מאיר לופטינסקי: לא, אני לא אמרתי שזה לא בסדר.
<קריאה: זה עניין טכני.
<מאיר לופטינסקי: אתה צריך לפרסם אותו.
<אייל שוורצברג: אם השאלה היא מה הם דיני רוקחות, אם היו רוצים פרמקולוגיה, היו אומרים פרמקולוגיה.
<אייל שוורצברג: דיני רוקחות הם לא פרמקולוגיה.
<אייל שוורצברג: כל מי שעוסק בחקיקה, וכל עורכי הדין כאן יודעים בדיוק מה הם דיני רוקחות.
<נירה למאעי רכלבסקי: בתקנות שעוסקות בבחינת הרישוי יש את המלים דיני רוקחות.
<נירה למאעי רכלבסקי: זה מופיע שם.
<נירה למאעי רכלבסקי: לא לקחנו את זה מהאוויר.
<נירה למאעי רכלבסקי: זה מופיע בתקנות היום.
<נירה למאעי רכלבסקי: יש סקציה כזאת בבחינה.
<קריאה: זה חלק של הבחינה עצמה.
אלי אלאלוף: אני מציע שהכתיבה הטכנית לטובת העולים החדשים במיוחד, זה תפקיד משרד הקליטה.
אלי אלאלוף: זה נובע מהחוק שאושר.
<מאיר לופטינסקי: גם של הסוכנות היהודית כדי שעולה, לפני שהוא עולה, יקבל את זה.
אלי אלאלוף: אני פנסיונר של הסוכנות היהודית אבל אני לא יכול לתת הוראות לסוכנות.
אלי אלאלוף: אני כוועדה יכול לבקש ממשרד ממשלתי לקחת את האחריות הזאת.
<גמליאל גוטשל: אני מעמותת כנף.
<גמליאל גוטשל: אני מלווה הרבה רוקחים בתהליך הכרת התארים שלהם.
<גמליאל גוטשל: אני הייתי בקשר גם עם אייל ודוקטור שנון בתהליכים האלו.
<גמליאל גוטשל: יש לא חשש אבל שאלה לגבי תקופת הניסיון של שנתיים או חמש שנים והיא ממתי נחשבות השנים האלו.
<גמליאל גוטשל: נכון להיום השנים שמשרד הבריאות לוקח בחשבון, זה משנת הלימודים החמישית, לגבי מה שקורה בצרפת.
<גמליאל גוטשל: רציתי לדעת אם יכול להיות שזה משתנה עם החוק החדש.
<אייל שוורצברג: אישור לרישיון.
<אייל שוורצברג: יש עיסוק במקצוע.
<אייל שוורצברג: מי שיש לו רישיון, שנתיים אחרי.
אלי אלאלוף: מי שיש לו רישיון, לא חשוב כמה למד, אם הוא בא ממדינה נורמלית ולמד ויש לו רישיון של רוקח, אחרי שנתיים של ניסיון בחוץ לארץ, יוכל להתקבל כאן.
אלי אלאלוף: זה נראה לי סצנריו מאוד פשוט.
<נירה למאעי רכלבסקי: החוק גם ברור.
<נירה למאעי רכלבסקי: עסק כדין וברמה מקצועית הולמת ברוקחות.
<נירה למאעי רכלבסקי: לעסוק, הכוונה עיסוק.
<קריאה: כלומר, עבד במקצוע.
<קריאה: סיים את הלימודים ולא עבד.
<קריאה: סיים את הלימודים, עבד שנתיים במקצוע.
אלי אלאלוף: יש שני תנאים – תאריך הרישוי ושנתיים מוכחות בעבודה מעשית.
<אייל שוורצברג: יכול להיות שבמקום "עסק" כי זה מבלבל, לומר בעל רישיון ברוקחות.
אלי אלאלוף: לפעמים עושים דברים טובים בכנסת.
אלי אלאלוף: ברשותכם, נעבור הצבעה.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור הצעת חוק לתיקון פקודת הרוקחים (פטור מבחינות), התשע"ו-2016?
אלי אלאלוף: יש תמיכה נפשית וחברית של חבר הכנסת אוסאמה סעדי.
אלי אלאלוף: החוק עבר בקריאה ראשונה ועכשיו יעלה למליאה לקריאה שנייה ושלישית.
אלי אלאלוף: יהיה לי הכבוד להציג אותו במליאה, אני מקווה כבר בשבוע הבא.
אלי אלאלוף: היום 21 בנובמבר 2016, כ' בחשוון התשע"ז, השעה 11:32 ואנחנו פותחים את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: אנחנו ממשיכים בדיון על חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון מס' 22) (שירותי העברת נפטרים), התשע"ו-2016, של חברי הכנסת מרב מיכאלי, אלי אלאלוף, אילן גילאון ודב חנין.
אלי אלאלוף: אנחנו סגרנו את הישיבה אחרי שגילינו שמשרד המשפטים רוצה לעשות בדיקה לגבי רמת הקנס או העונשים שיחולו על מי שלא נותן שירות כמי שהובטח ועל מי שנותן הצעות פסולות למשפחות הנפטרים.
אלי אלאלוף: אתה רוצה לפתוח?
<איגי פז: אני יכול.
<איגי פז: הצעת החוק היא הצעת חוק פרטית.
<איגי פז: אנחנו כמשרד המשפטים נתנו את האימפוט שלנו, מה אנחנו מוכנים לקבל במסגרת העקרונות של החקיקה המקובלים ומה לא.
<איגי פז: שמענו מהשטח בישיבה שקיימנו את הבעייתיות שקיימת היום במצב שיש היום של חברות אמבולנסים פרטיות שמנצלות את המצב של המצוקה בו נמצאות משפחות הנפטר ומתוך כוונה לתקן, לנסות לפחות לתקן את הדבר הזה, הצענו שני דברים עליהם דיברנו בישיבה הקודמת ואני אזכיר אותם בקצרה.
<איגי פז: האחד, חובת יידוע של מי שמעביר נפטר לקבורה לרבות חברות אמבולנסים פרטיות שמחויבות ליידע את המשפחה שהן יכולות לקבל את השירות הזה מחברות הקדישא שיש להן רישיון ללא עלות וכי זה חלק משירותי הקבורה שחברות הקדישא אמורות לספק, העברה של הנפטר מתחום הטיפול של החברה אל מקום הקבורה.
<איגי פז: דבר שני.
<איגי פז: אנחנו בחנו אפשרות לאסור על פנייה יזומה מצד העוסק בשירותי העברת הנפטרים למשפחה.
<איגי פז: בסופו של יום החלטנו לצמצם את האיסור הזה כך שהוא יחול רק על מקרים בהם יש ניצול של מצב של מצוקה של המשפחה, שההתקשרות עם המשפחה נעשתה למשל עת היא ממש בשעת צערה מסביב למיטת הנפטר או בכל סיטואציה אחרת בה יהיו נסיבות שיש בהן כדי הפעלת לחץ , ניצול מצוקה וכיוצא באלה.
<איגי פז: על האיסור הזה אנחנו גם הסכמנו להוסיף גם פיצויים לדוגמה.
<איגי פז: גם פיצויים עונשיים, מעבר לסכום שהמשפחה כמובן יכולה לתבוע על הנזק שנגרם לה בפועל.
אלי אלאלוף: אני מודה לך על כך שעמדת בלוח הזמנים.
אלי אלאלוף: לא תמיד אנחנו רגילים לומר את זה על אנשי המשרד.
אלי אלאלוף: באמת עמדת בזה.
אלי אלאלוף: מרב, את רוצה להתייחס?
מרב מיכאלי: גם אני רוצה להודות.
מרב מיכאלי: אני רוצה לשאול שתי שאלות.
מרב מיכאלי: הפיצוי העונשי חל רק על השידול למכירת מוצרים נוספים.
מרב מיכאלי: אני חושבת שהוא צריך לחול גם על סעיף 2, במקרה שאכן הגוף לא עמד בחובה שמוטלת עליו ליידע.
<איגי פז: אנחנו שקלנו את זה עם הגורמים הרלוונטיים אצלנו במשרד וההחלטה שהתקבלה הייתה שלא להטיל את זה על האיסור הזה ואני אסביר גם למה.
<איגי פז: הפיצויים האלה נקראים גם פיצויים עונשיים.
<איגי פז: במשפט אזרחי אנחנו רגילים לתבוע על נזק.
<איגי פז: זאת אומרת, לדוגמה מחיר הובלה רגיל, המחיר הממוצע הוא אלפיים שקלים ואני שילמתי 6,000, אז נגרם לי נזק של 4,000 שקלים.
<איגי פז: אני תובע על 4,000 שקלים.
<איגי פז: פיצויים לדוגמה באים מעבר לנזק שאתה יכול בבית משפט לבוא ולהוכיח, ובית משפט יכול לפסוק לטובת מי שנגרם לו העוול, לפסוק לו אקסטרה של פיצויים לדוגמה.
<איגי פז: הדבר הזה הוא מאוד חריג במשפט האזרחי.
<איגי פז: בעיקרון אתה אמור לתבוע על נזק שנגרם לך.
<איגי פז: מתי אנחנו כן מסכימים לחרוג מהכלל שאמרתי אותו קודם?
<איגי פז: זה במקרים בהם יש איזושהי עוולה ביודעין, שיש איזשהו משהו כמו המקרה הזה של ניצול מצוקה.
<איגי פז: אנחנו לא מדברים על מצב שבו מישהו לא זכר או לא אמר כי הוא לא ידע ולא יידע את משפחת הנפטר.
<איגי פז: זה לא מתאים ואנחנו מכירים את זה.
<איגי פז: גופים פרטיים מנסים לבוא ולומר שאולי נחיל כאן את הפיצויים לדוגמה ואולי נחיל כאן, ואנחנו באופן קונסיסטנטי מתנגדים לכל דבר שהוא לא מתאים.
<איגי פז: כאן, במקרה הספציפי הזה של ניצול המצוקה של המשפחה בעת ההתקשרות, אנחנו הבנו שיש כאן באמת משהו חריג והלכנו לטובת הדבר הזה.
<איגי פז: אני לא אוכל עכשיו לבוא ולהרחיב על מה שסיכמנו במשרד מעבר למה שסוכם.
<איגי פז: אם זו הכוונה, אנחנו נצטרך לעשות עוד חשיבה.
<איגי פז: אנחנו יכולים לעשות את זה והגורמים המקצועיים יסבירו יותר טוב מכפי שאני מסביר.
מרב מיכאלי: דבר שני שרציתי לבקש זה שבסעיף (א) נבהיר שמדובר גם במוצר לוויה וסידוריה, קבורה והקמה ומודעות אבל.
מרב מיכאלי: שיהיה ברור שזה כולל.
<איגי פז: אפשר להבהיר את זה לפרוטוקול.
מרב מיכאלי: אם אדוני רוצה להציע, הוועדה תשמח לשמוע.
ישראל אייכלר: לגבי הובלה, צריך להגיד לו שיש אפשרות לקבל ללא עלות.
מרב מיכאלי: אנחנו מדברים על משהו אחר.
מרב מיכאלי: על סעיף (א), על הדברים שאסור למכור ולהציע בזמן שבאים חלילה להעביר נפטר.
מרב מיכאלי: אני אומרת לפרוטוקול לרבות מודעות אבל.
מרב מיכאלי: נראה לי שכל שאר הדברים מצוינים באופן קונקרטי – הקבורה, הקמת מצבה, לוויה וסידוריה ומודעות אבל זה אחד קודם.
מרב מיכאלי: לפחות נגיד לפרוטוקול אלא אם כן ורד חושבת שיש טעם להוסיף.
<ורד קירו זילברמן: בעיקרון זה נראה לי די ממצה כאשר כתבנו מוצר או שירות הקשורים בפטירה.
<ורד קירו זילברמן: ככל שזה קשור לפטירה, הפרשנות תהיה מאוד מרחיבה.
<ורד קירו זילברמן: ברור שמודעת אבל היא משהו שקשור לפטירה אבל אם למשרד המשפטים אין התנגדות, היות וכן הכנסנו לוויה וסידוריה, קבורה והקמת מצבה, זה משהו שאפשרי.
<איגי פז: אין צורך.
<איגי פז: מבחינתנו זה מספק.
<איגי פז: אנחנו מבהירים לפרוטוקול שמבחינת הפרשנות כמו שאנחנו רואים את הסעיף כמו שהוא מנוסח, הוא כולל גם הצעת שירותי מודעות אבל.
מרב מיכאלי: ורד, שאלה.
מרב מיכאלי: משום שאנחנו מדברים על התארגנות הביטוח הלאומי, האם אנחנו לא צריכות להחליט לכתוב תאריך כניסת החוק לתוקף?
מרב מיכאלי: איך אפשר יהיה ליידע שאפשר לקבל את השירות בחינם אם עדיין אי אפשר לקבל אותו בחינם?
מרב מיכאלי: או שיגידו לנו אחרת.
<ורד קירו זילברמן: בעיקרון זו שאלה טובה.
מרב מיכאלי: אני לא רוצה ליצור מצב שהמדינה לא עומדת בתנאי החוק של עצמה.
מרב מיכאלי: זאת אומרת, שאין דרך לקיים את החוק.
מרב מיכאלי: אני לא רוצה ליצור גזרה שאין דרך לעמוד בה.
אלי אלאלוף: זה לא יכול להיות שירות של הביטוח הלאומי והוא יכול לפרסם את זה באתר שלו?
<ורד קירו זילברמן: העניין הוא שלגבי העברת נפטרים שלא בשבתות ומועדים, זה נכון גם היום.
<ורד קירו זילברמן: מה שלא ניתן לעשות כרגע, זה העברת נפטרים בחינם בשבתות ובחגים.
<איגי פז: זה חלק מהשירות שחברות קדישא צריכות לספק.
אלי אלאלוף: זה חלק מהשירות של ביטוח לאומי שיכול ליידע את האוכלוסייה.
<איגי פז: אם המשרד לשירותי דת חושב שהוא הרגולטור של חברות הקדישא, אם הוא חושב שהם צריכים זמן היערכות, אפשר לעשות סעיף תחילה לכמה חודשים אבל לזה אני צריך את האימפוט של המשרד לשירותי דת שיבוא ויגיד האם הם צריכים זמן להיערך ליישום החוק הזה.
<קריאה: נציגי הפורום בדרך לכאן.
<קריאה: הם תקועים בפקק.
אלי אלאלוף: זה עניין טכני שלא חייבים להכניס לחוק, אבל אני חושב שהביטוח הלאומי הרבה יותר בנוי להביא את זה לידיעת הציבור.
<יוסף פולסקי: המוסד לביטוח לאומי.
<יוסף פולסקי: הנקודה היא, כפי שחברת הכנסת מיכאלי ציינה, שכיום לא מוסדרת העברה.
<יוסף פולסקי: הוא לא יכול לקבל את זה בחינם ולכן ממילא העוסק לא יכול ליידע אותו על לכך שהוא זכאי לחינם כי הוא עוד לא זכאי לחינם כי התקנות לא נכנסו לתוקפן.
אלי אלאלוף: אני יודע, אבל אפשר להזהיר בהודעה שלכם שהחוק עוד לא נכנס לתוקפו בגלל התקנות אבל זה התהליך.
אלי אלאלוף: כל מה שאתם אומרים הוא כל כך הגיוני, תשימו את זה בפרסום שלכם.
מרב מיכאלי: ברשותך, אני רוצה להקדים תרופה למכה של חבר הכנסת אייכלר.
מרב מיכאלי: אני רוצה להגיד שהייתה לאורך תהליך החקיקה של החוק התנגדות ובהלה מצד חבר הכנסת גפני וחברי כנסת אחרים שחששו.
אלי אלאלוף: כל אחד, כבודו במקומו.
אלי אלאלוף: אנחנו מדברים עם אייכלר.
מרב מיכאלי: בכל זאת, זאת אותה סיעה.
מרב מיכאלי: יש לי כבוד למחויבות סיעתית.
מרב מיכאלי: הם חששו שיהיה מדובר בחילול שבת.
מרב מיכאלי: שהחוק מייצר חילול שבת.
מרב מיכאלי: אם כן, ראשית, גם אז אני הבהרתי באופן חד משמעי שלא זה מה שאמר החוק, אבל עכשיו כאשר מדובר בנוסח הזה, יכול אדוני לראות שהנוסח בכלל לא מדבר על שבת, אין בו חילול שבת וגם בתקנות הובהר שלא יהיה חילול שבת.
מרב מיכאלי: חשוב שזה ייאמר לפרוטוקול בתחילת הדברים.
אלי אלאלוף: זה שמרב תדאג לנושא של חילול שבת, זה חלוקת תפקידים משתנה.
ישראל אייכלר: מה ההבדל בין חכם לנבון?
ישראל אייכלר: שנבון מבין דבר מתוך דבר, לא צריך לשמוע מה מישהו הולך להגיד וכבר היא יודעת להגיד לגבי מה שאני עומד לומר.
ישראל אייכלר: היא באמת התכוונה לדעת גדולים.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים לבטח ולהבטיח שלא תהיה שום אפשרות של חילולי שבת בעניין הזה.
ישראל אייכלר: מה שרשמתי לי להגיד, זה משהו אחר לגמרי.
ישראל אייכלר: אני הייתי רוצה, אם אפשר, זה לא החוק המתאים, להוסיף שגם לחולים ולקשישים מד"א יודיע שקיימת אפשרות להעברת החולה בלי עלות ולא לחייב אותם ב-800 שקלים כדי להעביר לבתי חולים.
ישראל אייכלר: כאמור, זה לא החוק הזה.
מרב מיכאלי: אפילו עצם האזכור באותו חוק, הייתי יורקת באיזשהו מקום ומאחלת אריכות ימים וייבדלו לחיים ארוכים כל החולים והחולות.
ישראל אייכלר: אם חשבתם שאני אומר משהו מדי רציני, אני רוצה להגיד לך.
ישראל אייכלר: אבא שלי כל החיים שלו היה איש חברה קדישא ולא הייתה לוויה אחת שלא היו מכניסים חוש הומור.
ישראל אייכלר: אני אומר את זה לגבי קשישים וחולים.
ישראל אייכלר: אני רוצה להתריע.
ישראל אייכלר: אני מקנא בנפטרים במובן הזה שדואגים להם ולמשפחות שלהם בעוד שאנשים קשישים וחולים, באים אנשי מד"א ומעבירים אותם לבתי חולים.
ישראל אייכלר: הם פשוט מפחדים להזמין אמבולנס כי זה יעלה להם 800 שקלים.
ישראל אייכלר: המשפחות לא רוצות להזמין לאבא או לסבא הזקן או לסבתא אמבולנס כי זה יעלה להן 800 שקלים.
ישראל אייכלר: הלוואי והיינו זוכים לכך שגם הם יקבלו העברות לבתי חולים בחינם.
ישראל אייכלר: את זה התכוונתי לומר.
ישראל אייכלר: אבל לגבי השבת, אני מקבל את ההבהרה של חברת הכנסת מיכאלי.
אלי אלאלוף: איך מתמודדים עם זה שאנשים לא מזמינים אמבולנס בגלל התשלום הזה?
ישראל אייכלר: המתחיל במצווה, אומרים לו גמור.
אלי אלאלוף: כדאי שזה יהיה בהתייחסות אחרת.