GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ורד קירו זילברמן: אדוני היושב ראש, אני רוצה לומר שבעקבות הערתה של המציעה ובהתייעצות עם משרד המשפטים ועם הביטוח הלאומי, אנחנו נבקש להוסיף כאן הוראה של תחילה מאוחרת רק לגבי סעיף 14א10 סעיף קטן (ג) המוצע.
<ורד קירו זילברמן: החובה להודיע תיעשה אחרי שהתקנות יובאו ויאושרו.
<ורד קירו זילברמן: רק לגבי אותה פסקה.
אלי אלאלוף: אם זה מקובל על המציעה, אני מסכים.
<ורד קירו זילברמן: זו הייתה הצעה שלה ואנחנו חושבים שזה בצדק רב.
<איגי פז: גם לגבי הסעיף הפלילי שהוא כמובן נגזרת ממנו.
<ורד קירו זילברמן: נכון מאוד.
<ורד קירו זילברמן: לפני שנניח את זה, נכתוב עוד שורה שתגביל את מה שנקרא סעיף תחילה.
אלי אלאלוף: אפשר להקריא.
<ורד קירו זילברמן: חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון מס'... ), התשע"ז-2016 הוספת סעיף 14א10 בחוק שירותי הדת היהודיים (נוסח משו לב), התשל"אע-1971, אחרי סעיף 14א9 יבוא: "14א10 שירותי העברת נפטרים מי שהעביר נפטר, לרבות בעל רישיון לעסוק בקבורה, לא ימכור ולא יציע למכירה או ישווק בדרך אחרת בעת העברת הנפטר או בעת ההתקשרות בהסכם להעברת הנפטר, מוצר או שירות הקשורים בפטירה, ובכלל זה לוויה וסידוריה, קבורה והקמת המצבה.
<ורד קירו זילברמן: הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על מכירה או מתן שירות על ידי בעל רישיון על פי דין לעסוק בקבורה, המותרים לו על פי תנאי הרישיון.
<ורד קירו זילברמן: עוסק בהעברת נפטרים המתקשר בהסכם עם אדם לשם העברת נפטר לקבורה והוא אינו בעל רישיון לעסוק בקבורה, יודיע לאותו אדם בטרם ההתקשרות עמו כי הוא זכאי לקבל את שירות העברת הנפטר ללא עלות מגוף שהוא בעל רישיון לעסוק בקבורה הנמצא במקום המגורים של הנפטר או במקום פטירתו.
<ורד קירו זילברמן: נטל ההוכחה לעניין העברת ההודעה כאמור בסעיף קטן (ג) הוא על נותן השירות, למעט לעניין סעיף קטן (ה)(2).
<ורד קירו זילברמן: העושה אחד מאלה, דינו – קנס כאמור בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין, התשל"ז-1977.
<ורד קירו זילברמן: מעביר נפטר ובעת העברתו או בעת ההתקשרות בהסכם להעברתו מוכר, מציע למכירה או משווק בדרך אחרת מוצר או שירות הקשורים בפטירה בניגוד להוראות סעיף 14א10(א).
<ורד קירו זילברמן: עוסק בהעברת נפטרים שאינו בעל רישיון, המתקשר בהסכם עם אדם לשם העברת נפטר לקבורה, ולא מודיע לאדם עמו הוא מתקשר כי הוא זכאי לקבל שירות זה ללא עלות מגוף שהוא בעל רישיון לעסוק בקבורה בניגוד להוראות סעיף 14א10(ג).
<ורד קירו זילברמן: בלי לגרוע מהוראות חוק הגנת הצרכן, התשמ"א-1981, מי שעוסק בהעברת נפטרים לא יתקשר בהסכם עם קרוב של נפטר לשם העברת הנפטר תוך הפעלת לחץ, הטרדה או תוך ניצול מצוקה של קרוב הנפטר הקשורים בפטירתו.
<ורד קירו זילברמן: התקשר מי שעוסק בהעברת נפטרים עם קרוב של נפטר בהסכם לשם העברת נפטר, רשאי בית המשפט לפסוק פיצויים שאינם תלויים בנזק, בסכום שלא יעלה על 5,000 שקלים חדשים אם מצא כי הפר מי שעוסק בקבורת נפטרים ביודעין את ההוראה הקבועה בסעיף קטן (ו).
<ורד קירו זילברמן: אין בהוראות סעיף קטן (ז) כדי לגרוע מזכותו שלש אדם לפיצויים או לכל סעד אחר לפי כל דין, בשל אותה הפרה.
<ורד קירו זילברמן: אני רק אציין לפרוטוקול שאנחנו נקבע סעיף תחילה מאוחר לסעיף קטן (ג) ונראה לי גם לסעיף קטן (ד), ולסעיף העונשין הרלוונטי.
<ורד קירו זילברמן: סעיף תחילה מאוחר של ארבעה חודשים מיום תחילתו של החוק הזה.
<קריאה: אני מציע שזה יהיה מיום כניסת התקנות לתוקף.
מרב מיכאלי: מיום כניסת התקנות לתוקף, החוק צריך להיכנס לתוקף.
<קריאה: לא בטוח שהתקנות ייכנסו.
אלי אלאלוף: לא הייתי מתנה את החוק בתקנות.
מרב מיכאלי: אנחנו נקבע תאריך.
מרב מיכאלי: אנחנו דיברנו על זה באריכות בדיון הקודם ודובר על כך שבדצמבר מתכנסת המועצה.
מרב מיכאלי: לכן נראה לי שחודשיים אחרי שתאשר המועצה את התקנות שאתם תביאו לה, זה זמן סביר כדי שהתקנות יוכלו להיות מאושרות והחוק יוכל להיכנס לתוקף.
מרב מיכאלי: ארבעה חודשים נותנים עוד חודש נוסף לאירוע הזה.
<קריאה: הכול בהנחה שהכול יתבצע במועדו וגם השר יחתום על תקנות, אבל עדיין בהתאם לגורמים המקצועיים, גם כל הגורמים הרלוונטיים, כל הפורומים, כל חברות הקדישא, הם אומרים לנו בעצמם שהם צריכים שישה חודשי היערכות מיום כניסת התקנות לתוקף.
אלי אלאלוף: בואו נפסיק להתעלל.
אלי אלאלוף: מה שסיכמה חברת הכנסת, זה מה שאנחנו מבקשים וכך זה יהיה.
<אילנה מזרחי: אנחנו יכולים לבקש להקריא את סעיף קטן (ד)?
<ורד קירו זילברמן: "נטל ההוכחה לעניין העברת ההודעה כאמור בסעיף קטן (ג) הוא על נותן השירות, למעט לעניין סעיף קטן (ה)(2)".
<אילנה מזרחי: אם הנטל הוא רק בסעיף קטן (ג), למה צריך את הסיפא של למעט לעניין סעיף קטן (ה)(2)?
<איגי פז: זה רק לעניינים אזרחיים ולא לעניינים פליליים.
<איגי פז: בתובענה אזרחית הנטל יהיה על נותן השירות.
<אילנה מזרחי: המשמעות היא אותה משמעות גם אם זה לא כתוב.
<אילנה מזרחי: בסדר.
<אילנה מזרחי: זה לא מהותי להשאיר את זה.
<אילנה מזרחי: זה אומר שהנטל בהחלט לא חל לגבי סעיף קטן (א).
<איגי פז: הנטל הוא רק לגבי חובת יידוע.
<איגי פז: זו הייתה הכוונה וזה מה שכתוב.
אלי אלאלוף: מה לוח הזמנים שנראה לכם סביר?
<לבנה עזרא: לפחות חצי שנה.
אלי אלאלוף: חצי שנה כדי לכתוב תקנות?
<לבנה עזרא: גם בישיבות הקודמות, להזכיר לחברים, דובר על כך שיש היערכות רבה פרט להיערכות של המוסד לביטוח לאומי להקים את ההסכמים עם כל החברות.
<לבנה עזרא: בעיקר יש היערכות רבה לחברות קדישא שהודיעו מפורשות בכל הישיבות של הפורום שהתקיימו עם הנציגים כאן שבפחות מחצי שנה הם לא יכולים להיות ערוכים.
<איגי פז: לאחר פרסום התקנות.
<לבנה עזרא: רק לאחר פרסום התקנות.
<לבנה עזרא: החודשיים שחופפים למעשה יוצרים אולי איזושהי הקלה אבל מצד שני עדיין זה לא מספיק זמן, לא לחברות קדישא שהפורום עצמו אמר שהוא לא ערוך, ולא למוסד לביטוח לאומי להתגמש מול ההסכמים מול כל החברות.
<קריאה: חצי שנה מיום הפרסום.
מרב מיכאלי: של החוק.
<קריאה: של התקנות.
מרב מיכאלי: אי אפשר לחכות.
מרב מיכאלי: התקנות יכולות לקחת את הזמן שלהן אם אין דרישה שמחייבת אותם להתקדם בהן.
<איגי פז: יכול להיות מצב שהתקנות לא יאושרו וזה לעולם לא ייכנס לתוקף.
מרב מיכאלי: אתם צריכים חצי שנה להיערך אחרי שיש תקנות?
מרב מיכאלי: אתן הרי יודעות מה הולכות להיות התקנות.
מרב מיכאלי: אתם יכולים כבר להתחיל את ההיערכות.
<לבנה עזרא: בכל זאת את בונה כאן מנגנון ארצי והוא מתבסס על הצעד הראשון שלהם.
<לבנה עזרא: הצעד הראשון הוא שלהם ורק אחר כך אנחנו יכולים להוציא את המכרז שלנו.
<לבנה עזרא: אנחנו תלויים בהם.
<לבנה עזרא: הייתי מוציאה מכרז אם לא היינו תלויים בהם.
אלי אלאלוף: קודם כל, אני רוצה לאשר את החוק.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון מס'...) התשע"ז-2016?
<ורד קירו זילברמן: אני רק אציין שמדובר על הערכה של שישה חודשים מיום הפרסום של הצעת החוק.
מרב מיכאלי: לא של הצעת החוק.
אלי אלאלוף: מיום פרסום החוק.
אלי אלאלוף: אנחנו רוצים להפעיל אותו, כולל התקנות שתכינו.
<ורד קירו זילברמן: לסעיפים הרלוונטיים.
אלי אלאלוף: לסעיפים הרלוונטיים.
אלי אלאלוף: שישה חודשים מיום פרסום החוק.
אלי אלאלוף: שנדע רק שמחות.
מרב מיכאלי: אני רוצה להגיד תודות.
מרב מיכאלי: אדוני, לא לפזר את הדיון בלי להגיד תודות.
מרב מיכאלי: זה חוק שהושקעה בו כל כך הרבה עבודה ומאמצים.
מרב מיכאלי: תודה לפז ממשרד המשפטים, לאילנה ממשרד הדתות, לארז, למנכ"ל משרד הדתות וכמובן לשר הדתות.
מרב מיכאלי: יושבים כאן נציגים מעטים, עכשיו יש כאן נציגות קטנה לעומת הנציגויות אתן ישבנו.
אלי אלאלוף: הם ידעו שזה יעבור גם בלי נוכחותם.
מרב מיכאלי: תודה לפורום חברה קדישא, גם לאורית וגם ליושב ראש הפורום מר מנלה ולכל הצוות.
מרב מיכאלי: תודה גם לצוות המדהים של ביטוח לאומי עם המאמצים שעשה.
מרב מיכאלי: תודה גם לנילי ברוש והשר דרעי אתו היא עובדת.
מרב מיכאלי: תודה לוורד, תודה רבה רבה לך.
אלי אלאלוף: אני מתעקש להגיד תודה לוורד במיוחד ותודה למנהלת הוועדה שלנו שעושה את זה באופן מסודר.
אלי אלאלוף: תודה למרב ששיתפה אותי במצווה הזאת ושנדע לעשות את זה רק בטוב.
מרב מיכאלי: אמן, כן יהי רצון.
מרב מיכאלי: שניבדל לחיים ארוכים.
אלי אלאלוף: היום ה-23 בנובמבר 2016, כ"ב בחשון התשע"ז, השעה 9:04 ואנחנו פותחים את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: יש לנו פרק ארוך שעוסק באסדרת ענף התמרוקים, מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018), התשע"ז-2016.
אלי אלאלוף: אני חושב שיש כאן שיטה חדשה והכי טוב שיסבירו אותה אנשי האוצר ואנשי משרד הבריאות.
אלי אלאלוף: כפי שאמרתי, זה פרק ארוך והבטחתי שזה יעבור בוועדה בצורה רצינית אבל עם זמן דיבור מוגבל.
<אמיר רשף: בוקר טוב.
<אמיר רשף: אנחנו מביאים היום בפני הוועדה תיקון חקיקה בתחום אסדרת ענף התמרוקים.
<אמיר רשף: זה איזשהו המשך לסדרה של רפורמות ותיקוני חקיקה שהממשלה מביאה בפני הכנסת שמטרתה לייצר רגולציה בתחומים של מוצרי צריכה.
<אמיר רשף: בשנה שעברה עשינו בתחום המזון רפורמה מאוד גדולה כאן בוועדה שבלשון העם מקובל לקרוא לה רפורמת הקורנפלקס.
אלי אלאלוף: בוקר טוב חברי חיליק בר.
אלי אלאלוף: פעם ראשונה אני רואה אותך בוועדה.
<אמיר רשף: גם הרפורמה הזאת, מטרתה בסוף בקצה הדרך להפחית את יוקר המחיה והפעם בתחום התמרוקים מכיוון שהיושב ראש ביקש לקצר, אני אעביר את המצגת לאיל שורצברג ממשרד הבריאות.
<אמיר רשף: מה שמובא בפניכם זה אחרי עבודה מאוד מאוד ארוכה של משרד הבריאות, עבודת מטה שנמשכת כבר מספר שנים.
<אמיר רשף: תיקון החקיקה הוא שלב ראשון בשינוי הרגולטורי ואחר כך גם יובאו בפני הוועדה או לאישור שר הבריאות מספר סטים של תקנות שישלימו את השינוי הרגולטורי.
<אמיר רשף: איל יציג קצת יותר לעומק.
אלי אלאלוף: אני רוצה לדעת.
אלי אלאלוף: נמצאים כאן נציגים ממשרד האוצר, ממשרד הבריאות, ממשרד המשפטים, ממשרד הכלכלה.
<איל שורצברג: הנושא של תמרוקים נוגע לכל אחת ואחד מאתנו, לכל אזרחי מדינת ישראל.
<איל שורצברג: יש כאן איזשהו שקף שנלקח מתוך איגוד התמרוקים האירופאי שבעצם מראה שבניגוד למוצרי צריכה אחרים, מדובר כאן בשימוש נרחב מאוד.
<איל שורצברג: מהזמן שאנחנו יוצאים מהבית בבוקר עד לזמן שהגענו בדרך כלל לעבודה, השתמשנו כבר בכשישה מוצרים כמו משחת שיניים, דיאודורנט, שמפו וכדומה, מוצרי איפור כאלה ואחרים.
<איל שורצברג: ולכן יש כאן צריכה מוגברת של המוצרים האלה.
<איל שורצברג: למה משרד הבריאות נמצא כאן, כי זה לא מוצר צריכה שהוא רגיל.
<איל שורצברג: אנחנו מדברים כאן על חומרים או על תערובות שמיועדים לבוא במגע עם חלקים חיצוניים של גוף האדם במטרה עיקרית או בלעדית לנקותו, לבשמו, לשנות את מראהו, להגן עליו או לשמור עליו או לשפר את ריחות הגוף למעט תכשיר או ציוד רפואי.
<איל שורצברג: זאת אומרת, זאת לא תרופה וזה לא ציוד רפואי אלא זו קטגוריה בפני עצמה.
<איל שורצברג: החלק החיצוני של גוף האדם, שכבת העור החיצונית – שיער, ציפורניים, שפתיים, שיניים, ריריות, חלל הפה ואברי המין החיצוניים.
<איל שורצברג: זאת אומרת, בעצם לאותו חומר שנמצא בתוך התמרוק, יש מגע עם אברי הגוף ומטבע הדברים חומרים שעלולים להיכנס בתהליך הייצור של אותו תכשיר ועלולים להיות מסוכנים, עלולים לגרום לנזק לציבור הרחב שמשתמש בו ומשתמשים בו כל אזרחי מדינת ישראל.
<איל שורצברג: צחצוח שיניים הוא כמעט מגיל אפס עד שאין שיניים אבל אז משתמשים בדברים אחרים.
<איל שורצברג: אנחנו בעצם מדברים כאן על הרבה מאוד סוגים של מוצרים.
<איל שורצברג: לא אפרט בפניכם אבל באמת יש כאן
<איל שורצברג: כמה דוגמאות כמו משחות שיניים וכל מיני תחליבים וקרמים לגוף, לק, מוצרי איפור וכדומה.
<איל שורצברג: המאפיינים של התמרוק הם כאלה שקודם כל אנחנו מדברים על שוק שהוא לא רק בישראל אלא שוק שהוא בינלאומי והוא שוק עונתי.
<איל שורצברג: אנחנו רואים את הפרסומות שיש ברשתות המסחר השונות שמתחלפות על פי עונות השנה.
<איל שורצברג: יש כאן רכיבים ומרכיבים שהם מוגבלים בריכוזים שלהם, שבריכוזים מסוימים הם גם יכולים להוות תכשירים אבל כאן הם מוגבלים בריכוז שלהם, הם נדרשים מטבע הדברים לתנאי אחסנה נאותים.
<איל שורצברג: מי ששמר פעם איזשהו קרם להגנה מפני השמש במשך הרבה מאוד שנים ופתח אותו אחרי הרבה שנים, ראה שאם שמרו אותו לא נכון, לפעמים הקרם נפרד והופך להיות נוזלי יותר או נוזלי פחות.
<איל שורצברג: אנחנו רוצים לשמור את זה כך שהוא יהיה בתנאים נאותים.
<איל שורצברג: יש להם אורך חיים שהוא מוגבל כי זה מוצר שעלול להתקלקל ולהתפרק.
<איל שורצברג: כמובן שיש לו איזשהו סוג מסוים של השפעה פיזיולוגית.
<איל שורצברג: מכאן אנחנו למדים שאנחנו צריכים פיקוח שהוא די הדוק על הנושא הזה.
<איל שורצברג: עד להבאה של תיקון החוק הזה בפקודת הרוקחים, אנחנו בעצם פעלנו מתוקף צו ותכף גם נפרט עליו.
<איל שורצברג: אנחנו עוברים עכשיו לתהליך רגולציה חדש בתמרוקים.
<איל שורצברג: עד עכשיו כמו שאמרתי בעצם פעלנו מכורח צו הפיקוח על שירותים ומוצרים משנת 1973, במסגרתו אנחנו בדקנו כל תמרוק ותמרוק ונתנו לו רישיון.
<איל שורצברג: הנושא הזה בעולם הולך ומשתנה.
<איל שורצברג: יש בעצם כל מיני אסכולות שנכנסו מאז שנת 1973 וגם שוק התמרוקים עבר שינויים נרחבים בכלל העולם באופן כזה שבעצם במקומות כמו אירופה, משם אנחנו גוזרים חלק מהרגולציה שנציג בפניכם היום, לא מבצעים יותר את האישור לפני התהליך אלא מבצעים תהליך שנקרא נוטיפיקציה.
<איל שורצברג: יידוע.
<איל שורצברג: זאת אומרת, אותו יצרן או יבואן יכול לעלות לשוק אחרי שהוא יידע את שלטונות הבריאות במדינה בה הוא מבקש לשווק את מוצריו ופעם שאנחנו יודעים על המוצר הזה, הוא יכול לשווק אותו.
<איל שורצברג: היום השיטה היא שאנחנו בודקים כל רישיון ורישיון.
<איל שורצברג: אני רוצה להגיד שזה עומס כבד מאוד גם על התעשיינים וגם על היבואנים אבל זה גם עומס כבד מאוד על משרד הבריאות ואנחנו מדברים על כ-13 אלף רישיונות בשנה כאשר אנחנו יודעים ששנים אחורה, אם אנחנו מדברים על שנות ה-2000 המוקדמות, היו כמה אלפי רישיונות והיום אנחנו כבר ב-13 אלף והמספר הזה רק הולך וגדל.
<איל שורצברג: הוא גם פונקציה, אני מניח, של חשיפה למה שקורה בעולם ובכלל לאופן בו אנחנו צורכים מוצרי צריכה.
אלי אלאלוף: ברשותך, תסביר את ה-13 אלף רישיונות.
אלי אלאלוף: כל כמה זמן?
<איל שורצברג: היום יצרן או יבואן שמחזיק ברישיון שנקרא רישיון תמרוקים כללי, זאת אומרת שיש לו בעצם בית עסק שבו הוא פועל בתנאים נאותים לייצור או לאחסנת תמרוקים, יכול אחרי שקיבל את הרישיון הזה לפנות אל משרד הבריאות ולהגיש בקשה עבור רישיון שנקרא רישיון פלוני.
<איל שורצברג: זאת אומרת, כל תמרוק ותמרוק.
<איל שורצברג: למשל, אם יש שפתון מסוים, לאותו שפתון יש איזשהו תיק, התיק הזה מוגש עם הדוגמה שלו אל מחלקת התמרוקים שרוקחת רינת בכר שיושבת כאן לצדי היא המנהלת שלו, בודקים שם רוקחים, מעריכי תיקים עוברים על אותו תיק, רואים שאין שם חומרים מזיקים, בודקים שאין שם כל מיני קליימים, כל מיני אמירות של היצרן או של היבואן שהם לא נופלים תחת הגדרה של תמרוק – זאת לא תרופה ולכן אי אפשר לבוא ולומר שזה מרפא אלא אפשר לומר מייפה – בודקים שאין שם חומרים מסוכנים.
<איל שורצברג: לפעמים עושים גם בדיקה של התמרוק עצמו, של החומרים בפנים, והדבר הזה לוקח פרק זמן די ארוך ואז ניתן רישיון לחמש שנים.
<איל שורצברג: מכיוון שהשוק הוא עונתי והוא מתחלף, הרישיונות אכן ניתנים לחמש שנים אבל הרבה פעמים מבחינת היצרן או היבואן, הרישיון הזה כבר לא מספיק טוב כי המוצרים משתנים בקצב מאוד מאוד מהיר ואלינו מגיע זרם מאוד מאוד גדול של מוצרים שמצריכים אותנו שוב ושוב ללכת ולבדוק את הנושא הזה עם כמובן כוח אדם שהוא מוגבל וכמות רישיונות שהולכת ועולה משנה לשנה.
<איל שורצברג: התיאור נמצא כאן.
<איל שורצברג: קודם יש קבלת רישיון תמרוקים כללי, מקבלים את הרישיון הזה מהרוקחות המחוזית שהיא זרוע הביצוע של אגף הרוקחות במחוזות, ניתן לחמש שנים, לאחר מכן יש פנייה למשרד הבריאות, למחלקת התמרוקים, מקבלים רישיון תמרוקים פלוני, וזה ניתן עבור מוצר מיובא או עבור ייצור מקומי.
<איל שורצברג: מכיוון שיש לנו עלייה ניכרת בכמות המוצרים שאנחנו בודקים, נוצר לנו מטבע הדברים עיכוב בזמני השיווק ועל מנת להתאים את עצמנו לרגולציה שמקובלת בחוץ לארץ, בה יש חלוקת הנטל בין היצרן/היבואן לבין הרגולטור שכולם אחראים, אנחנו מבקשים לעבור לשיטה דומה ואפילו די זהה למה שמקובל באירופה ועל ידי כך בעצם לאפשר ירידה גם בנטל הרגולטורי וגם המשך שמירה על בריאות הציבור.
<אמיר רשף: תכף נחזור לאיזשהו פירוט של התיקונים המוצעים ואיך תיראה הרגולציה החדשה.
<אמיר רשף: לפני כן אני רוצה לדבר על כמה נתונים כלכליים.
<אמיר רשף: שוק התמרוקים נאמד בכשישה מיליארד שקלים.
<אמיר רשף: שמעתי גם הערכות שהוא גבוה ומגיע לכיוון השמונה-תשעה מיליארד שקלים וזה בהחלט שוק משמעותי בהיבט של מוצרי צריכה.
<אמיר רשף: יש מספר קטיגוריות בשוק הזה שהן קטיגוריות גדולות מבחינת שטח השוק.
<אמיר רשף: מדברים על מאות מיליוני שקלים.
<אמיר רשף: משחת שיניים, שמפו למבוגרים, דיאודורנטים, אם מסתכלים על זה כעל נשים וגברים ביחד, גם זה קרוב ל-300 מיליון שקלים.
<אמיר רשף: סבון נוזלי, גם קרוב ל-300 שקלים בשנה.
<אמיר רשף: זה אומר שהצרכן בסוף מוציא נתח לא מבוטל מסך הקנייה שלו על אותם מוצרים.
<אמיר רשף: כאשר אנחנו בוחנים מה קורה מבחינת ריכוזיות באותם מוצרים, אנחנו רואים ריכוזיות מאוד מאוד גבוהה ב-CR3 שזה המדד של נתח השוק של שלושת היצרניות או היבואניות, לצורך העניין הספקיות הגדולות בענף, ואנחנו רואים כאן תמונה שהיא די דומה לענף המזון מבחינת הריכוזיות.
<אמיר רשף: שלושת השחקנים הגדולים בכל קטגוריה שולטים בשני שלישים עד קרוב למאה אחוזים מהמוצרים הנרכשים בענף.
<אמיר רשף: מבלים פשוטות, כשעם ישראל הולך וקונה למשל שמפו למבוגרים, שמונים אחוזים מהעם קונים שמפויים שמיוצרים על ידי שלוש חברות או חברות מקומיות או יבואניות.
<אמיר רשף: למצב הזה יש השפעה ישירה על רמת המחירים שאנחנו משלמים כאן.
<נורית הראל: אפשר לשאול מי אלה שלושת החברות הגדולות?
אלי אלאלוף: בשווקים בחוץ לארץ, במדינות בגודל שלנו, כמו שוויץ, יש יותר משלושה ספקים?
<אמיר רשף: ה-CR3 בישראל, ככלל, גם במזון וגם בתמרוקים, הוא גבוה יותר בעולם.
<אמיר רשף: , בדקו את זה לעומק בדוחות קודמים.
<אמיר רשף: ככלל, כשאני מציג בכנסת, אני לא מציג בדיוק מי החברה העסקית שמחזיקה בכל נתח שוק אם הנושא הזה חשוב לוועדה, אני יכול להעביר ולומר מי הן שלושת החברות.
<נורית הראל: אולי רק תאמר אם אלה יבואנים או יצרנים.
<אמיר רשף: זה גם וגם.
<אמיר רשף: אלה לא רק יצרנים מקומיים.
אלי אלאלוף: אתה יכול להעביר?
אלי אלאלוף: אין שום סיבה משפטית לא להעביר.
<אמיר רשף: אני אעביר.
אלי אלאלוף: אין לך את זה כאן?
<אמיר רשף: לא, אין לי את זה כאן.
<אמיר רשף: אני אעביר את זה בטבלה לוועדה.
אלי אלאלוף: יש לך ניחוש, גברת.
<נורית הראל: לא.
<קריאה: היא רוצה לבדוק אם דוקטור פישר הוא בתוך השלושה או לא.
<נורית הראל: אני יודעת בדיוק מה נתחי השוק שלנו ואני חושבת שכמעט אין מונופוליות בשווקים האלה.
<אמיר רשף: בכל אופן, רמת הריכוזיות שקיימת בישראל גם גורמת לזה שיש פערי מחירים בין ישראל לבין מדינות ה-OECD.
<אמיר רשף: הבאנו כאן כמה דוגמאות לתמרוקים, למוצרים שנמצאים תחת האסדרה שאנחנו מביאים ה יום ואנחנו רואים פערים של עשרות אחוזים ברמת המחירים.
<אמיר רשף: זה מגיע עד שישים אחוזים אבל גם לשלם 17 אחוזים יותר מאשר משלמים במדינות ה-OECD על משחת שיניים, זה לא הדבר שאמור להיות.
<אמיר רשף: אנחנו רוצים לטפל בנושא הזה.
<אמיר רשף: אנחנו רוצים להוריד כאן את רמת המחירים של התמרוקים.
<אמיר רשף: אחת הדרכים לעשות את זה היא לטפל בנושא האסדרה, לעשות אותה פשוטה יותר, לעשות את השינויים שאיל דיבר עליהם ותכף יגיד עליהם עוד כמה מלים, כדי להסיר חסמים לכניסה של שחקנים קטנים ובינוניים, לעשות כאן את היבוא יותר פשוט, לעשות את היצוא יותר פשוט ולאפשר הכנסה יותר מהירה של מוצרים חדשים לתוך השוק.
אלי אלאלוף: זה המקום לשאול על צו יצוא?
<רינת בכר: אני יכולה לומר.
<רינת בכר: הצו הועבר לצורך הנחה לוועדת הכספים.
<רינת בכר: אני מניחה שזה יגיע ממש היום-מחר ליושב ראש הוועדה וזה כבר יהיה תלוי בכנסת לגבי מועד הדיון.
אלי אלאלוף: מגיעות מחמאות לצוות המשפטי שלנו שדחף לזה.
אלי אלאלוף: לא? בעצתך.
אלי אלאלוף: חברי הכנסת רוצים הבהרות?
מיקי לוי: אפשר לקבל את המצגת בבקשה?
<איל שורצברג: היא נשלחה לוועדה אתמול.
יחיאל חיליק בר: אדוני היושב ראש, קודם כל תודה על הדיון.
יחיאל חיליק בר: אני מאוד בעד אסדרה ואסדרה זה דבר טוב.
יחיאל חיליק בר: בדיוק דיברתי עם מיקי על כמה זמן במדינה הזאת לוקח להסדיר דברים ומי משלם את המחיר לגבי האסדרה הזאת.
יחיאל חיליק בר: הסיפור של התקנות, אני לא יודע כמה התייחסתם לזה ובוודאי עוד תתייחסו לזה, חייבים להתקין תקנות בהתאם לחוק בפרק זמן סביר.
יחיאל חיליק בר: אני אומר בפרק זמן סביר ומוגדר כי אין לוח זמנים מוגדר בחוק.
יחיאל חיליק בר: במדינה שלנו, אני יודע שכשאין לוח זמנים מוגדר ואין תקרה, זה כנראה יכול להיגרר לנצח.
אלי אלאלוף: קבענו כאן נהלים.
אלי אלאלוף: בדרך כלל יש לוח זמנים ואפילו בחוק שמנו את זה.
מיקי לוי: אולי נעביר את החוק לפני החתימה או אחרי החתימה.
אלי אלאלוף: חתימה של מה?
מיקי לוי: של התקנות.
אלי אלאלוף: ודאי שלפני.
<אמיר רשף: החלטת הממשלה קבעה לנו לוח זמנים להכנת התקנות מיום שעובר החוק.
מיקי לוי: אם יכינו את התקנות עוד עשר שנים, מה יקרה?
אלי אלאלוף: יהיה כאן מי שיחליף אותך ואותי.
מיקי לוי: איזה שוט יש לנו שנעביר את החוק ולא יהיו תקנות.
אלי אלאלוף: יש לנו שוט.
אלי אלאלוף: חלק אינטגרלי של החוק הוא כולל מועד.
יחיאל חיליק בר: קודם כל, הוא אומר 120 ימים.
<אמיר רשף: החלטת הממשלה קבעה לנו סד של 120 ימים.
יחיאל חיליק בר: מיום שעובר החוק.
יחיאל חיליק בר: בסוף מדובר כאן בבריאות הציבור, בסיכונים, בבטיחות ולדעת איזה מוצר הוא טוב, אם מביאים חיקויים, זיופים, מה קריא ומה לא בריא.
יחיאל חיליק בר: אם אין תקנות בדברים האלה, הדברים האלה לא מוסדרים.
יחיאל חיליק בר: לכן, אם אתם יכולים להתחייב למועד הזה, זאת כבר התחלה טובה.
אלי אלאלוף: הצטרף אלינו חבר הכנסת החדש מיכאל מלכיאלי.
יחיאל חיליק בר: מעבר לכך שאין מה לעשות עם זה, אני חושב שהדבר הזה לא היה צריך להיות בחוק ההסדרים אלא היה צריך להיות בחקיקה מסודרת.
יחיאל חיליק בר: זה נושא שמסדיר ענף שלם שלא מוסדר יותר מדי שנים ועצוב שזה מגיע בחוק ההסדרים מהדלת האחורית.
<איל שורצברג: אני קצת מתנגד לאמירה שהנושא הזה לא מוסדר.
<איל שורצברג: הנושא הזה הוא מוסדר, הוא מוסדר בצורה מסוימת שמשרד הבריאות ראה לנכון צורך לתקן אותו בהתאם למה שמקובל בחקיקה האירופאית.
יחיאל חיליק בר: אנחנו אומרים שהאסדרה הזאת לא מספיקה.
<איל שורצברג: יכול להיות.
יחיאל חיליק בר: לא מספיק מתוחמת.
יחיאל חיליק בר: אני אומר לך שזה לא מוסדר מספיק, זה לא מוגדר מספיק.
יחיאל חיליק בר: אין מה לעשות.
יחיאל חיליק בר: אני לא מוריד ממאמצי משרד הבריאות לעשות אבל אני אומר שהאסדרה הזאת באה מעט מדי ומאוחר מדי.
יחיאל חיליק בר: צריך לעשות אותה כמו שצריך.
יחיאל חיליק בר: הלוואי וזה היה בחוק ולא בתקנות.
יחיאל חיליק בר: הסתייגות אחת אדוני היושב ראש, בסיפור של האגרות.
יחיאל חיליק בר: אתה מכיר את זה?
אלי אלאלוף: תן לנו להגיע לזה.
יחיאל חיליק בר: היה חשוב לי התיחום של הזמנים.
יחיאל חיליק בר: אמרתם 120 ימים מיום החוק ולאגרות נגיע אחר כך.
עבדאללה אבו מערוף: אנחנו נדבר על הכוחל ביחד, גם על האגרות וגם על הכול.
עבדאללה אבו מערוף: הכותרת הייתה הורדת יוקר המחיה.
עבדאללה אבו מערוף: אנחנו צריכים למצוא את המשוואה הנכונה כדי שלא יהיו פרדוכסים.
יחיאל חיליק בר: מה, לגבי האגרות?
יחיאל חיליק בר: אין הצדקה לאגרות האלה היום.
יחיאל חיליק בר: אם כבר מדברים אבל אולי נדבר על זה אחר כך.
יחיאל חיליק בר: על מה לוקחים היום אגרה?
עבדאללה אבו מערוף: שלא תבין אותי לא נכון.
עבדאללה אבו מערוף: אם הכסף הזה חוזר לאוצר ואכן צריך לשלם אגרות אבל האגרות האלו – אני בעד אסדרה ובעד בריאות הציבור, אבל הכותרת הייתה הורדת המחירים ויוקר המחיה.
עבדאללה אבו מערוף: כמובן אני בעד אבל אם מצד שני זו המטרה שלנו, חוץ מהבריאות ושהמוצרים לא יהיו מזויפים, שגם לא נפגע גם בייצור המקומי שזה מאוד חשוב.
עבדאללה אבו מערוף: אם ניקח מהיד הזאת ונשים ביד השנייה והאגרות יגרמו לעליית מחירים, לא עשינו כלום.
יחיאל חיליק בר: מילא יעלו את המחירים, אבל על מה אתה לוקח אגרה?
יחיאל חיליק בר: הטלתם את הבדיקה של המוצרים על היצרן או על היבואן ואתם לוקחים אגרה.
אלי אלאלוף: דוקטור עבדאללה אבו מערוף יודע בדיוק מה הוא רוצה להגיד.
יחיאל חיליק בר: הולכים להיכנס עוד אלפיים מוצרים לשוק.
אלי אלאלוף: אנחנו בפתיחה כללית על הצעת החוק הזאת.
אלי אלאלוף: החברים יסיימו להציג את המצגת שלהם ונסיים את הדיון הכללי ואחר כך, כשנגיע לסעיפים השונים, תתייחסו.
עבדאללה אבו מערוף: אני בעד האסדרה.
אלי אלאלוף: תמשיכו ולא נפריע לכם.
<איל שורצברג: נעשה את זה בקצרה.
<איל שורצברג: הרפורמה כרגע מתוכננת להתבצע בשני צעדי חקיקה.
<איל שורצברג: בצעד הראשון אנחנו נתקן את פקודת הרוקחים באופן כזה שתיתן ביטוי לרפורמה ותאפשר לאחר מכן בחקיקה משנית את תיקון התקנות שבעצם תיתן את הפרשנות ואת הביצוע של אותה חקיקה ראשית.
<איל שורצברג: בשורה התחתונה אנחנו מבקשים לעבור ולבטל את צו הפיקוח על מוצרים או אנחנו גוזרים היום את הרגולציה ולעבור בעצם לצורה אחרת של עבודה בה היצרן או היבואן מגיש לנו באמצעות מערכת ממוחשבת את התיקים של המוצרים ומרגע שהוא עשה את זה ומילא את כל החובות שמוטלות עליו, חלקן גם מפורטות בחקיקה הראשית וחלקן יפורטו בשלב מאוחר יותר גם בחקיקה המשנית, הוא בעצם יכול להתחיל לשווק ואנחנו באמצעות המפקחים שניתנו לטובת הרפורמה הזאת נבצע את הפיקוח בשווקים ולא נעשה את הפיקוח בטרם עת כי המערכת הממוחשבת בעצם תעשה את הסריקה ומי שיעמוד בתנאים, יוכל להגיש.
<איל שורצברג: יהיה סוג של הגשה, לאחר מכן היבואן/היצרן יקבל אישור לעלות והוא יתחיל לשווק.
<איל שורצברג: יש כמה נושאים מהותיים שאנחנו מבקשים להסדיר גם אותם.
<איל שורצברג: הנושא של מול מי אנחנו פועלים באותן חברות אצל יצרנים או יבואנים.
<איל שורצברג: לאדם הזה קוראים נציג אחראי.
<איל שורצברג: אותו נציג אחראי בעצם אחראי על ההגשה למשרד הבריאות ואחראי לדו שיח שיכול לבוא לאחר מכן או במהלך אותה הגשה והוא בעצם נושא באחריות לכל מוצר ומוצר באופן ספציפי.
<איל שורצברג: הדבר הנוסף שאנחנו מבקשים הוא שאותו נציג אחראי גם יעבור סוג של הכשרה, הכשרה של שלושים-ארבעים שעות, ההכשרה הזאת יכולה להיות גם אינטרנטית או יכולה להיות גם פנימית.
<איל שורצברג: אנחנו נספק את התכנים אבל את הסילבוס אנחנו ניתן.
<איל שורצברג: מי שיעשה את ההכשרה הזאת, אלה אותם גופים שיבקשו להכשיר ואותו נציג נושא באחריות מאוד מאוד כבדה.
<איל שורצברג: אם אנחנו עושים הקבלה של זה לפקודת הרוקחים,.
<איל שורצברג: הוא סוג של רוקח אחראי באותם מקומות אבל אנחנו לא מבקשים שם רוקח אלא אנחנו מבקשים שם אדם עם 12 שנות לימוד שזה נראה לי דבר שהוא סביר.
<איל שורצברג: מעבר לזה, יש נושא של תיק תמרוק.
<איל שורצברג: כל תמרוק מגיע עם תיק וגם נפתח מרכז רעלים כי כאשר משווקים את אותו מוצר, אנשים עלולים להשתמש בו בצורה שהיא לא נכונה ולפעמים עלולות להיגרם אתו כל מיני בעיות למרות שלא אמורות להיגרם.
<איל שורצברג: יהיה איזשהו מרכז רעלים שבמידה ויש אזרח שנפגע, מי שמטפל בו יוכל לפנות, נוכל לפתוח את התיק ולראות ממה זה מורכב כדי לתת עזרה ראשונה לאותו בן אדם.
<איל שורצברג: כמובן יש עוד סעיפים נוספים שמגדירים מהו תמרוק שהוא מזיק על מנת שאנחנו בעצם לא נגיע למקום שבו יש נזק ואנחנו בעצם לא יכולים לאכוף לאחר מכן וכמובן אנחנו נמנע מלכתחילה את זה שזה יקרה.
<איל שורצברג: עוד נושא שעולה כאן הוא הנושא של יבוא תמרוקים.
<איל שורצברג: תמרוקים מיובאים יכולים להגיע או על ידי בעלי זיכיונות רשמיים של חברות שקיבלו זיכיון ותהיה גם אפשרות לעשות יבוא מקביל, אבל מכיוון שאותו יבוא מקביל יש להבטיח באמת שמדובר במוצרים באיכות שהיא טובה כמו אותם מוצרים שמגיעים מהיבואן הרשמי, אנחנו נקבע תנאים שיאפשרו מצד אחד את היבוא המקביל אבל יבטיחו מעל לכל ספק את בריאות הציבור.
<איל שורצברג: לגבי הנושא של העבירות.
<איל שורצברג: יהיה נושא של הוראות פליליות וסמכויות להטלת עיצומים כספיים כפי שמקובל היום בפקודת הרוקחים.
אלי אלאלוף: אני מבקש התייחסויות כלליות ולא לסעיפים השונים בהצעת החוק.
<ראובן בילט: יושב ראש חטיבת הקוסמטיקה, לשכת המסחר.
<ראובן בילט: יש בעצם שלוש סוגיות שאנחנו רוצים להעמיד את כבוד הוועדה בפניהן.