GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: זה כמו הביצוע של פעולה מינהלית שצריכה להיות סבירה, היא צריכה להיות ללא משוא פנים, היא צריכה להיות עניינית.
אלי אלאלוף: לא צריך להגדיר.
אלי אלאלוף: זה מובן בחוק.
<נעה בן שבת: אדוני, אתה היית מציע שפעולה אחרת שהוא הטיל עליו, נגיד בכתב, מטעמים שיירשמו?
אלי אלאלוף: אני בעד לתת לו סמכויות אבל שינמק למה הוא מחליט להכניס משהו שהוא חיצוני לשירות הלאומי לתוך השירות הלאומי.
<נעה בן שבת: לא ברור שאלה דברים דווקא חיצוניים.
<נעה בן שבת: אלה דברים שהטיל עליו המנהל בקשר למילוי תפקידיו לפי חוק זה והדוגמאות שניתנו כאן הן בדיקת מתן זכויות למתנדבים וכולי.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אלה כל מיני הוראות.
<נעה בן שבת: אלה דברים שקשורים למילוי התפקידים שלו.
<נעה בן שבת: המנהל לא יכול להטיל עליו איזו פעולה שלא קשורה לנושא השירות הלאומי.
<ישעיהו אברהם: אנחנו העלינו בישיבות הקודמות את הבקשה שעל החוזים אפשר יהיה לחתום דרך האינטרנט.
<ישעיהו אברהם: הדרישה שעם כל בת יהיה הסכם בכתב, כשיש לך 3,000 או אלפיים מתנדבים, שזה יהיה תנאי להתחלת השירות, בעידן המודרני היא דרישה קצת מיותרת.
<ישעיהו אברהם: זאת אומרת, היום זה המצב בפועל.
<ישעיהו אברהם: מה שהבנות חותמות, הן חותמות דרך האינטרנט ולכל אחת יש קוד שהיא נכנסת ומאשרת שמקובל עליה.
<ישעיהו אברהם: היא גם מנהלת משא ומתן לפעמים על הסעיפים דרך האינטרנט.
<ישעיהו אברהם: אין חוזים בכתב.
<ישעיהו אברהם: השאלה למה החוק מחזיר אותנו אחורנית.
<נעה בן שבת: כתב לא כולל את האינטרנט.
<נעה בן שבת: אני לא יודעת למה אנחנו מניחים את זה.
<ישעיהו אברהם: שיהיה ברור שזה כולל את האינטרנט.
אלי אלאלוף: ברוכה הבאה חברת הכנסת מירב בן ארי.
שלום ג'רבי: אני מצטרף לבקשה הזאת.
אלי אלאלוף: להשאיר חוזה גם באינטרנט.
שלום ג'רבי: זה נכון יותר.
<נעה בן שבת: אני לא בטוחה שצריך לכתוב את זה כי הכתב מאפשר כל דרך של הצגת אותיות וספרות.
<נעה בן שבת: אני אבדוק אם צריך להוסיף.
שלום ג'רבי: לבדוק אם זה נכנס לגדר כתב או לא.
שלום ג'רבי: בסדר.
<ישעיהו אברהם: שאלה שנייה.
<ישעיהו אברהם: האם הפרשנות לפי נוסח התיקון החדש של ההבהרה, האם החוזה שהמנהל מורה עליו הוא החוזה שאני חייב לחתום עליו ככתבו וכלשונו או שיש לי אפשרות להוסיף עליו דברים שנראים לי רלוונטיים ולא סותרים את הגרעין הקשה של מה שהמנהל קובע?
שולי מועלם-רפאלי: למשל כמו מה?
<ישעיהו אברהם: למשל לפעמים יש סעיף שאומר לבנות שמבקשים לאשר האם הן מסכימות או מתנגדות שלמשל ייעשה שימוש בתמונות שלהן לצורך פרסום השירות.
<ישעיהו אברהם: היא יכולה לכתוב מסכימה או לא מסכימה.
<ישעיהו אברהם: בחוזים רגילים זה לא יהיה כתוב וגם אין סיבה שזה יהיה כך או כך.
<ישעיהו אברהם: זה דבר שתלוי ברצונן של הבנות.
<יואב ארבל: אני מעריך שיהיה איזה נוסח בסיסי עליו יהיה אפשר להוסיף דברים.
שולי מועלם-רפאלי: זאת השאלה שלו.
שלום ג'רבי: אני רק אומר שגם הדברים שרוצים להוסיף מעבר למה שבחוזה, צריך את האישור של הרשות.
שלום ג'רבי: שלא תבוא עכשיו עמותה כזו או אחרת ותגיד, תשמע,.
שלום ג'רבי: אתה מקבל כך וכך אבל בתנאי שתעשה דברים שלא מקובלים עלינו.
שלום ג'רבי: תזכור שאתה לא עמותה יחידה, אם אתה מבין את כוונתי, ואשר על כן אני אומר שיהיה בסיס ומעבר לבסיס, אם כל עמותה תרצה להוסיף עוד דברים נוספים, יהיה באישור ובכפוף לרשות.
<נעה בן שבת: בעמוד 46 יש את פסקה (9) שהוספנו בעקבות הדיון הקודם.
<נעה בן שבת: סעיף 53(ב)(9):
<נעה בן שבת: התחייבות של המתנדב לעמוד בתנאים נוספים שהורה הגוף המוכר באישור הרשות.
<ישעיהו אברהם: זה כתב על התחייבות.
<ישעיהו אברהם: לפעמים זאת הסדרה חוזית של היחסים.
אלי אלאלוף: אולי אפשר להכניס בחוזה סעיפים מסוימים של שתי עמדות.
אלי אלאלוף: אתם יכולים מראש להכניס לחוזה מה כן.
<יואב ארבל: אני חושב שהפתרון הוא הסכם בסיסי שלנו שעליו העמותות יכולות להוסיף, אבל כמו שאמר המנכ"ל, על התוספת הזאת הם יקבלו אישור מראש שלנו ואז זה ברור מהחוק.
<יואב ארבל: מסעיף (ד) זה לא לגמרי ברור.
<מרדכי אלישע: ברשותכם, אני רוצה לחדד את העניין של הסמכות.
<מרדכי אלישע: דיברנו על מכרז מרכזי, אבל אם לא יהיה מרכזי, צריך לתת מקום למשרד לחתום עם הגוף המפעיל את ההסכם.
<מרדכי אלישע: אני הבנתי שהסעיפים האלה צריכים להיות בחוזה, וזה בסדר אבל צריכה להיות גם איזושהי תוספת או כל מיני הבהרות שהמשרד רואה.
<נעה בן שבת: המשרד הוא גוף מפעיל.
<נעה בן שבת: כרגע אנחנו בתחום של הגוף המוכר.
<מרדכי אלישע: תראי מה כתוב.
<מרדכי אלישע: כל גוף מפעיל – זה המשרד הממשלתי – שאליו הוא מפנה מתנדבים ואחרי כן כתוב בסעיף (ד), הסכם לפי סעיפים קטנים (א) או (ב), יהיו לפי נוסח שעליו יורה המנהל.
<מרדכי אלישע: כלומר, כאילו יש לו סמכות בלעדית לנוסח ההסכם.
<נעה בן שבת: אתה רוצה שההסכמים לפי סעיף קטן (א) יהיו בדרך אחרת?
<מרדכי אלישע: הם יהיו בדו שיח.
<מרדכי אלישע: אם זה מכרז, אנחנו שמים נוסח של מכרז.
<מרדכי אלישע: במקרה הזה אנחנו כן יודעים לדבר אתם וכן לסכם מראש, אבל בכל זאת כדאי שזה יהיה ברור.
<נעה בן שבת: אתה בעצם אומר שההסכמים לפי סעיף קטן (א) שהם בין הגוף המוכר לבין הגוף המפעיל.
<מרדכי אלישע: שיסכמו ביניהם.
<נעה בן שבת: אתה רואה למול עיניך את הגוף המפעיל שהוא משרד ממשלתי שהוא חולש על הרבה תקנים, אבל גוף מפעיל יכול להיות גם עמותה שיש לה תקן אחד.
<נעה בן שבת: לכן השאלה אם לא צריך כאן בכל זאת, ויש חובות על הגוף המפעיל וחובות על הגוף המוכר, שבאמת יהיה אותו עמוד שדרה שמוכתב על ידי הרשות.
<מרדכי אלישע: אני מסכים.
<נעה בן שבת: יכול להיות שהוא גם יחייב את ההסכמים.
<מרדכי אלישע: אני מקבל עלי את מה שכתוב כאן.
<מרדכי אלישע: חד משמעית.
<מרדכי אלישע: אני אומר שזה יהיה השלד, כן, אבל בנוסף, שוב, מה שמפריע זאת ההעברה.
<מרדכי אלישע: כתוב הנוסח שעליו יורה המנהל.
<מרדכי אלישע: כלומר, כל מה שנכתוב, יכול להיות מצב שהמשרדים לא יסכימו לחתום.
<נעה בן שבת: הוא יכלול לכל הפחות את ההוראות שיורה המנהל.
<מרדכי אלישע: בדיוק.
<מרדכי אלישע: זה נוסח מצוין.
<דרור גרנית: יש כאן שני סעיפים נפרדים.
<דרור גרנית: סעיף 53(א) מתייחס להסכם בין גוף מוכר לגוף מפעיל.
<דרור גרנית: בתוכו הוסף סעיף (6) שמדבר על התחייבות של הגוף המפעיל שהמתנדבים יפעלו אצלו ולא יפעלו אצל אחר, אבל הפעלה בקרב מקבלי שירות מהגוף המפעיל תיחשב כהפעלה אצלו.
<דרור גרנית: זה מישור היחסים הזה.
<דרור גרנית: סעיף קטן (ב) מתייחס לחוזה בין הגוף המוכר לבין המתנדב.
<דרור גרנית: לכן נדמה לי שההערה שמעלה מוטי היא בכלל שייכת לסעיף (א) ולא לסעיף (ב).
<מרדכי אלישע: אבל סעיף (א) חל על שניהם.
<דרור גרנית: אם כך, לא הבנתי את ההערה שלך בכלל.
<מרדכי אלישע: דיברתי על סעיף (א).
<מרדכי אלישע: היועצת המשפטית הבינה ורשמה והכול בסדר.
<נעה בן שבת: אנחנו מגיעים לפרק ז', לגבי הגוף המפעיל.
אלי אלאלוף: כולכם קיבלתם את הנוסח החדש?
<נעה בן שבת: למעשה הנוסח הוא עם עקוב אחרי שינויים ואז אפשר לראות מה היו התוספות וזה משקף בצורה יוצר טובה את הדינמיקה.
<רועי הראל: משרד הכלכלה.
<רועי הראל: אנחנו נותני שירותים במטה לשילוב בעלי מוגבלויות בתעסוקה.
<רועי הראל: את ההצעה ראינו היום, את הצעת שר החקלאות בסעיף 16(א) לגבי שילוב של אנשים בעלי מוגבלויות.
<רועי הראל: עשינו כאן התייעצות עם גם משרד הרווחה ועם משרד המשפטים.
<רועי הראל: אנחנו לא הכרנו את ההצעה הזאת שהגיעה היום בטיוטה.
<נעה בן שבת: אני רק אומר בקצרה שההצעה היא לפי בקשה של שר החקלאות לבקש לאפשר שירות לאומי גם לגוף שלא עוסק בתחומי השירות.
<רועי הראל: נכון, אבל כמי שהיו שותפים לכל הדיונים בהקשר בעלי מוגבלויות בשירות הלאומי, בנוגע להצעה הזאת לא נעשתה כל פנייה לא אל גורמי המקצוע במשרד הכלכלה, העבודה והרווחה, בנציבות, ולא במשרד הרווחה.
<רועי הראל: אנחנו מבינים שגם משרד המשפטים לא היה שותף לזה.
<רועי הראל: אנחנו גם דיברנו עם נציגי הרשות.
<רועי הראל: בתיאום עם נציגי הרשות אנחנו מבקשים נכון לעכשיו את התוספת הזאת של פתיחת תפקידים, תחומים וגופים, להוריד כרגע.
<רועי הראל: אנחנו מבקשים לעשות על זה דיון קצת יותר מקצועי ולהבין בדיוק.
<נעה בן שבת: לא נוריד מהנוסח.
<נעה בן שבת: נשאיר את זה ונחזור לדון בזה.
<רועי הראל: לא היום.
שולי מועלם-רפאלי: ברור שלא היום.
אלי אלאלוף: אתם תעשו דיון פנימי עם כל הגורמים.
אלי אלאלוף: תתייחסו למה שכתוב.
<רועי הראל: אנחנו נתייחס ונדבר עם נציגי הרשות.
<רועי הראל: אני מבקש שזה לא יעלה היום על סדר היום.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אנחנו ממשיכים.
<ענבר הרשקוביץ: אנחנו בסעיף 58 בעמוד 62, פרק ז', גוף מפעיל.
פרק ז': 58.
פרק ז': אישור גוף מפעיל המבקש לשמש גוף מפעיל יגיש לרשות בקשה לאישור לפי הוראות שיקבע השר.
פרק ז': רשאים להגיש בקשה לשמש גוף מפעיל - רשות ציבורית.
פרק ז': תאגיד שחברים בו שבעה חברים לפחות שרובם אינם קרובי משפחה או הקדש שמרבית נאמניו אינם קרובי משפחה, שהתאגד בישראל ומקיים את הוראות הדין התאגידי החל עליו, והקיים ופועל למטרה ציבורית, ונכסיו והכנסותיו משמשים להשגת אותה מטרה בלבד.
פרק ז': לעניין זה יראו מי שהגיש אישור כי הוא מוסד ציבורי לפי סעיף 46 לפקודת מס הכנסה, כאילו עמד בתנאי פסקה זו.
פרק ז': המנהל או מי שהוא הסמיך לכך רשאי לתת אישור גוף מפעיל לרשות ציבורית המנויה בפסקאות (1) עד (6) להגדרה "רשות ציבורית", אם הפעילות שיבצעו אצלה המתנדבים תהיה בתחומים המפורטים בסעיף 4.
פרק ז': אישור גוף מפעיל לרשות ציבורית המנויה בפסקה (1) להגדרה "רשות ציבורית" יינתן לפי כללים שיורה המנהל בהסכמת נציב שירות המדינה.
<נעה בן שבת: זאת אומרת שיש לנו כאן שני סוגים של גופים מפעילים, הרשות הציבורית שאז חלים עליה התנאים של סעיף קטן (ג) שאלה הרשויות הציבוריות של משרדי ממשלה, רשויות מקומיות והתאגידים.
<נעה בן שבת: תאגידים ורשויות ציבוריות אחרות עליהם יחולו התנאים שמפורטים כאן בהמשך, בסעיף קטן (ד).
<ענבר הרשקוביץ: המנהל או מי שהוא הסמיך לכך, רשאי לתת אישור גוף מפעיל לתאגיד כאמור בסעיף קטן (ב)(2) ולרשות ציבורית המנויה בפסקה (7) להגדרה "רשות ציבורית", אם מצא כי מתקיימים בו כל אלה: עיקר פעילותו היא באחד או יותר מהתחומים המפורטים בסעיף 4 והפעילות שיבצעו אצלו המתנדבים תהיה בתחומים כאמור.
<ענבר הרשקוביץ: לגבי עיקר פעילותו, יש הסתייגות של חבר הכנסת מיקי לוי.
<ענבר הרשקוביץ: הוא היה פעיל בתחום שלגביו ביקש את האישור לפחות שנתיים לפני הגשת הבקשה.
<ענבר הרשקוביץ: הוא התחייב כי הוא מקיים את הוראות הדין התאגידי החל עליו, ואת הוראות הדין החל עליו לפי תחום השירות שבו הוא פועל.
<ענבר הרשקוביץ: אין במטרותיו או במעשיו של מבקש האישור משום שלילת קיומה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, תמיכה במאבק מזוין או במעשה טרור של אויב או של ארגון טרור נגד מדינת ישראל, או הסתה לגזענות, לאלימות או לטרור.
<ענבר הרשקוביץ: הוא אינו מפלגה, כהגדרתה בסעיף 1 לחוק המפלגות, התשנ"ב-1992.
<ענבר הרשקוביץ: הוא הצהיר כי אינו עוסק ולא יעסוק בפעילות שיש בה משום תעמולת בחירות או פעילות בעלת אופי פוליטי-מפלגתי.
<ענבר הרשקוביץ: הוא אינו גוף מוכר.
<נעה בן שבת: כמו שאמרנו, התנאים של עיקר פעילות, בעיקר אנחנו מתייחסים לעיקר פעילות בתחומים, היה פעיל שנתיים וכולי – הם לא חלים על הרשויות הציבוריות שמנויות בפסקה (1) עד (6) אבל חלים על התאגידים ועל הרשויות הציבוריות המנויות בפסקה (7).
<נעה בן שבת: הדרישה הראשונה היא עיקר פעילות באחד התחומים.
<נעה בן שבת: כאן אני חושבת שבאמת, בניגוד לוויכוח שיש לגבי הגופים המוכרים, ראו שיכול להיות שגוף עוסק בפעילות נוספת מעבר לפעילות השירות הלאומי, אבל חלק מהפעילות שלו היא פעילות בתחום השירות הלאומי.
<נעה בן שבת: אם אנחנו מדברים על משרד ממשלתי שיש לו עניין של הסדרה ממשלתית, הסדרה על זכויות, המשרד הממשלתי עוסק בעניינים אחרים אבל הנושא של – סליחה, זה לא משרד ממשלתי אלא גוף שעוסק בפעילות נוספת, אבל יש לו את התחום של הסדרה על זכויות ממשלתיות.
<נעה בן שבת: עיקר פעילותו באחד התחומים אבל יכול להיות שיש לו פעילות אחרת נוספת.
<נעה בן שבת: זה בניגוד לגוף המוכר שכל המהות שלו היא בהפניית המתנדבים.
<נעה בן שבת: לשם זה הוא קם, כדי להפנות את המתנדבים.
<נעה בן שבת: הגוף המפעיל קיים ממילא והוא רק רוצה להיעזר בפעילות של המתנדבים של השירות הלאומי.
<נעה בן שבת: לכן אני חושבת שההערה כאן לגבי הכול פעילותו, אולי היא קצת הלכה רחוק מדי.
מירב בן ארי: את יכולה לתת דוגמה?
<נעה בן שבת: אני חושבת שהרשות תוכל לתת דוגמאות יותר טובות.
מירב בן ארי: תן דוגמה לגוף שעיקר הפעילות שלו היא בזה, אבל במה עוד הוא עוסק?"
<יואב ארבל: גוף שמתעסק בספורט ובחינוך.
מירב בן ארי: למשל משרד החינוך.
<יואב ארבל: על משרד החינוך זה לא חל.
<יואב ארבל: על משרדי הממשלה לא חל עיקר הפעילות.
<יואב ארבל: זה חל רק על גופים מחוץ לממשלה.
<יואב ארבל: גופי המגזר השלישי.
מירב בן ארי: כמו מתנ"ס?
<יואב ארבל: לדוגמה.
<יואב ארבל: אם מתנ"ס מתעסק בעוד תחומים שהם לא בתוך התחומים, אין שום בעיה שבתוך התחומים הוא כן יפעיל, כמו תחום החינוך, כמו תחום התרבות ותחומים נוספים.
אלי אלאלוף: אבל הוא לא קם למטרה הזאת.
אלי אלאלוף: המטרה שלו היא כל תחומי הפעילות, הספורט והתרבות וכולי.
אלי אלאלוף: יש הבדל בין הארגון הזה לבין הגוף המוכר.
<ידעיה לוין: אם אני מבין נכון, יכול להיות שלא, לכאורה למשל עמידר שמפעילה תקני שירות לאומי בפעילויות רווחה, במועדוניות ועם קשישים שגרים בדיור הציבורי, בעצם לא תוכל להפעיל שירות לאומי.
<ידעיה לוין: היום יש להם שירות לאומי עם עשרות תקנים והם לא יוכלו להפעיל שירות לאומי כי אפילו לא עיקר עיסוקם.
<ידעיה לוין: התחום הוא דיור ציבורי.
<ידעיה לוין: אם אני מבין נכון, הם לא יוכלו להפעיל שירות לאומי.
שולי מועלם-רפאלי: אפילו עיקר עיסוקו זה מרחיק לכת מבחינת מה שאתה אומר?
<ידעיה לוין: יש לו עשרות תקנים שפעילים גם עם קשישים וגם עם ילדי משפחות חד הוריות שנמצאים במועדונים, ילדים מהקהילה האתיופית שנמצאים בדיור הציבורי.
<אפרת שפרוט: זה לא נופל להגדרות של התחומים?
<אפרת שפרוט: זאת לא פעילות שירות לאומי אלא זה עיקר פעילותו באחד התחומים.
<ידעיה לוין: כן, אבל הדיור הציבורי הוא לא אחד התחומים.
אלי אלאלוף: למה שהוא לא יקבל שירות מגוף מפעיל אחר?
<ידעיה לוין: כי מבחינתו זה סיפור.
<ידעיה לוין: לדעתי.
<ידעיה לוין: הם ניסו לעשות את זה.
<ידעיה לוין: הם ניסו לעשות את זה דרך מחלקות הרווחה של הרשויות המקומיות וליצור אפילו מצ'ינג שגם הרשות נותנת.
<ידעיה לוין: לדעתי לא בכל מקום זה צלח.
<ידעיה לוין: יש מקומות שזה לא צלח.
אלי אלאלוף: למה לא באמצעות גוף מפעיל אחר שעיקר עיסוקו יהיה רק זה?
אלי אלאלוף: למה לא לבוא אליכם ולעשות את זה דרככם?
<ידעיה לוין: לא יודע.
<ידעיה לוין: שוב, זאת שאלה טובה אליהם.
אלי אלאלוף: אני חושב שהפיזור הזה הוא גם בזבזני.
<ישעיהו אברהם: לפי הצעת החוק, גוף אחד לא יכול להפעיל מתנדבים כשבעצם גוף אחר לקח.
<ישעיהו אברהם: חלק מהדרישות בחוק הוא שאם אתה גוף מפעיל, אתה מפעיל בעצמך ולא רק מעביר את זה הלאה.
<קריאה: לא קבלן משנה.
אלי אלאלוף: אבל אתה יכול להפעיל שם.
<ישעיהו אברהם: אני לא יכול להפעיל אצלו.
<ישעיהו אברהם: גם לי בעצמי אסור להפעיל כי אסרתם עלינו את זה בחוק.
<ישעיהו אברהם: גוף מוכר לא יכול להפעיל מתנדבים.
<נעה בן שבת: זו סוגיה אחרת.
<נעה בן שבת: האם נכון שגוף מוכר יפעיל אצלו מתנדבים בשירות לאומי.
<ישעיהו אברהם: אם היה מותר לנו להפעיל מתנדבים באיזשהו אחוז מסוים, באמת מה שאדוני אומר היה פתרון הבעיה אבל אסור לנו.
<נעה בן שבת: אני רוצה להפנות את תשומת הלב.
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ה), בפסקה (1), מאפשרים לשר לקבוע תנאים נוספים לאישור גוף מפעיל ובין השאר להבין שהיחס בין היקף הפעילות בתחומי השירות לבין כלל הפעילות של הגוף המפעיל ואופי הפעילות האחרת של הגוף המפעיל.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אנחנו יכולים להשאיר את זה גם בדרישה ולהגיד שאנחנו תמיד שוקלים כמה הגוף המפעיל הזה עוסק בפעילות בתחומי השירות.
<ידעיה לוין: אבל כרגע זה כפוף לעיקר פעילותו.
<ידעיה לוין: גם התקנות הללו יהיו כפופות לעיקר פעילותו.
<יואב ארבל: זה לא יעזור כי הדרישה לתנאים נוספים.
<יואב ארבל: זה לא שזה יכול לרכך את התנאים הקודמים.
אלי אלאלוף: יש כאן שאלה.
אלי אלאלוף: דוגמה של עמידר.
אלי אלאלוף: עמידר לא קם כדי להפעיל שירות לאומי אבל עכשיו יש לו.
שולי מועלם-רפאלי: הוא מקבל בנות שירות לאומי.
<ידעיה לוין: הוא מממן.
<יואב ארבל: השאלה היא באיזה תחום הוא מתעסק.
<ישעיהו אברהם: מחלקת הרווחה של עמידר מממנת עשרות תקנים בפעילות עם דיירי עמידר, גם ילדים וגם מאוכלוסייה של מבוגרים.
<מוטי אלמליח: הניסוח כאן אומר עיקר פעילותו באחד מתחומי השירות הלאומי.
<מוטי אלמליח: זאת אומרת, אם זאת רווחה, עיקר פעילותו של אותו גוף מפעיל תהיה רווחה.
שולי מועלם-רפאלי: דרור, תציע משהו.
<דרור גרנית: יש שאלה בכלל האם עמידר צריכה להפעיל.
<יואב ארבל: אנחנו מביאים את עמידר כדוגמה.
<יואב ארבל: זאת שאלה בפני עצמה.
<יואב ארבל: אנחנו לוקחים אותה כמובן מאליו.
<קריאה: זה נכנס כרווחה.
<דרור גרנית: זה לא נכנס כרווחה.
אלי אלאלוף: למה זה לא רווחה?
<דרור גרנית: אני מודה.
<דרור גרנית: אכן לא קראתי.
אלי אלאלוף: תקרא אותו.
אלי אלאלוף: תדע לך שמה שמדרדר לעוני, זאת הבעיה של הדיור.
אלי אלאלוף: הדיור הציבורי הוא לא ערך בפני עצמו אלא זה מה שהוא משרת.
אלי אלאלוף: זה משרת רווחה.
<דרור גרנית: ברשות אדוני, אני רוצה להגיד משהו על תחומי השירות ועל המורכבות של הסוגיה הזאת.
<דרור גרנית: תחומי השירות מוגדרים בהצעת החלוק בכותרות מאוד רחבות.
<דרור גרנית: טייטלים מאוד גדולים.
<דרור גרנית: בריאות, חינוך, רווחה.
<דרור גרנית: לכאורה לפחות אפשר היה לבוא ולהגיד בואו נפרוט את זה לפרוטות.
<דרור גרנית: בואו נגיד בריאות זה 1, 2, 3 ו-4, רווחה זה 1, 2, 3 ו-4.
<דרור גרנית: לא כך הלכנו גם כי קשה למפות את התחומים וגם כי לא רצינו לסגור אפשרויות.
<דרור גרנית: יחד עם זאת, התפיסה שעמדה בבסיס ההגדרות הרחבות האלה, להבנתי, היא תפיסה שאמרה שזה פחות או יותר מקביל לכל מיני פעילויות שעושים משרדי הממשלה.
<דרור גרנית: זאת אומרת, למשל בתחום הרווחה הרבה מאוד פעילויות שמשרד הרווחה עושה באמצעות התקשרויות עם כל מיני גופים, למשל עמותת על"ם שעלתה כאן באחד הדיונים הקודמים כדוגמה.
<דרור גרנית: כאשר על"ם, שהיא עמותה מלכ"רית פועלת מול נוער במצוקה, באמצעותה בעצם היא עוסקת בתחום שהוא פרופר בתוך עולם התוכן של משרד הרווחה ומשרד הרווחה מתעסק בו.
<דרור גרנית: דיור ציבורי כטייטל, לא נכנס בכלל לתחומי השירות ולכן יש כאן בכלל שאלה עם עמידר לכתחילה הייתה צריכה להיכנס.
<דרור גרנית: כאשר באים ואומרים שעמידר עושה רווחה, אני אומר לעצמי, רגע, אבל עמידר, עיקר תפקידה בעולם זה להיות סוכן מנהל של נכסי המדינה, נכסי הדיור הציבורי שאלה קבוצה של דירות ונכסים שבבעלות המדינה והתפקיד שלה הוא להקצות את המשאב הציבורי הזה.
<דרור גרנית: כל הפעילויות האקסטרה שהיא עושה, שאלה אם זה לכתחילה במנדט שלה.
אלי אלאלוף: עמידר מתוקצבת על ידי המדינה?
<דרור גרנית: היא בעצם סוכן מנהל.
אלי אלאלוף: את זה אני יודע.
אלי אלאלוף: היא מתוקצבת היום בפעילות החברתית שלה בתקציב מדינה?
<דרור גרנית: אני לא יודע להגיד בוודאות.
<דרור גרנית: לא, בכלל לא בטוח.
אלי אלאלוף: ברגע שהחלטת שאלה תחומים בהגדרה רחבה ככל האפשר, תגביל אותה מיד למשרד כזה או אחר.
אלי אלאלוף: לצערי או שיש יותר מדי פיצולים או שיש ריכוז מוגבל לשירות כזה או אחר במשרד זה או אחר.
אלי אלאלוף: היום הרווחה, שר הבריאות מקבל החלטה לאפשר לכל ילד עד גיל 15 רפואת שיניים.
אלי אלאלוף: זאת לא רווחה?
<אפרת שפרוט: עמידר מטפלת בטיפול קהילתי בכל השכונות של שיקום שכונות והם הוציאו מכרז.
<אפרת שפרוט: זה לא רק בדיור אלא בכל העניין הקהילתי.
<אפרת שפרוט: בעניין הרווחה.
<אפרת שפרוט: הם מפעילים את זה עכשיו עם עמותת מפעלות.
<דרור גרנית: הכותרות האלה שהם תחומי השירות מתמלאות בכל כך הרבה תוכן שהן כמעט מתרוקנות מתוכן.
<דרור גרנית: ברגע שאתה פורץ את גדר הפרשנות של המושג ואתה יכול להכניס לתוכו כמעט כל דבר - - -
אלי אלאלוף: תסביר לי מה זה רווחה.
<דרור גרנית: התפיסה הראשונית הייתה תחומים שמשרד הרווחה ככזה אמון עליהם.
<דרור גרנית: להגיד שמשרד הרווחה אמון גם על הדיור הציבורי ובעצם דיור ציבורי, בגלל שהוא עוסק באוכלוסיות רווחה, זה כבר מכניס את זה לתוך עולם הרווחה ולכן בעמידה אפשר להעסיק מתנדבים, בעיני זה לפרוץ את המושגיות, כאילו לרוקן את זה מתוכן כי הכול נכנס.
<דרור גרנית: כמעט הכול נכנס ברווחה.
<אוריאנה אלמסי: נגיד שעמידר הוא דבר גבולי ונתון לפרשנויות אבל יש לנו הרבה לשכות של ראשי ערים ולשכות של דוברים לפי רשימת המאפיינים של משרד המשפטים.
<יואב ארבל: אם יש לשכות של ראשי ערים, הן לא צריכות להיות שם.
<קריאה: לשכת ראש עיריית באר שבע.
<יואב ארבל: תעבירי לנו את הדיווח ואנחנו נבדוק.
שולי מועלם-רפאלי: בלשכת שר הביטחון.
שולי מועלם-רפאלי: גם בלשכת שר האוצר.
<יואב ארבל: אם אפשר להבהיר.
<יואב ארבל: אנחנו בסופו של דבר, כשבאים אלינו הגופים לאישור, הפרשנות היא לאו דווקא מרחיבה.
<יואב ארבל: מכיוון שרשימת התחומים היא כל כך גדולה, אנחנו לא מרחיבים מאוד את הפרשנות.
<יואב ארבל: לכן אני כן אומר שאם רשימת הגופים נשארת כפי שהיא, יכול מאוד להיות שעמידר לא תיכנס לתחום הרווחה.
<יואב ארבל: רוצה הוועדה שגופים כמו עמידר ייכנסו, יש להוסיף את תחום הדיור הציבורי.
<יואב ארבל: זה התחום הראשי שעמידר פועלת בו.
<יואב ארבל: כמו שאמר ידעיה, הוא הבין נכון, בנוסח הנוכחי אכן עמידר לא תיכנס.
<יואב ארבל: אם הוועדה חושבת אחרת, היא יכולה או להוסיף תחומים או להוריד את עיקר פעילותו, את הדרישה הזאת.
<יואב ארבל: אבל כל עוד שני הדברים האלה נמצאים בפנים, בהחלט סיכוי טוב שעמידר לא תיכנס.
מירב בן ארי: אם אתה מוריד את המילה עיקר ואתה כותב רק פעילותו?
<יואב ארבל: אני כן רוצה להסביר את הרציונל של עיקר פעילותו.
<יואב ארבל: רצינו למנוע מצב שבאה עמותה שכל עיסוקה הוא בנושא התיירות אבל יש לה איזו נישה קטנה בנושא חינוך.
<יואב ארבל: אפילו רווחת עובדים של העמותה והיא משרתת בתחום הקטן הזה.
<יואב ארבל: לכן היה נראה הגיוני שהמסה הגדולה של התחום תהיה אחד מתחומי השירות.
<יואב ארבל: זה היה ההיגיון.
מירב בן ארי: המילה הזאת, עיקר, היא מילה בעייתית מאוד.
שולי מועלם-רפאלי: נעה, יש איזה רעיון אחר לפתור את זה?
<נעה בן שבת: מבחינת עיקר פעילותו.
<נעה בן שבת: השאלה אם אתה מוריד לחלוטין את מבחן הפעילות, אז אתה אולי צריך להיכנס למבחנים יותר רגישים.
<נעה בן שבת: אתה בוחן את היקף הפעילות הזאת בתחומי השירות אל מול הפעילות האחרת שלו וזה לא רק בתנאים הנוספים אלא בכלל בהכרה שלו.
<נעה בן שבת: אתה צריך שיהיה בכל זאת, גם אם לא עיקר, משהו דומיננטי, משהו שהוא עושה משהו גדול ויש לו פעילות קטנה בתחום הרווחה אולי אתה רוצה לאפשר גם שם בנות שירות.
<יואב ארבל: מאוד קשה לכמת.
<יואב ארבל: כשבא אליך גוף לקבל אישור, מאוד קשה לכמת את השלושים אחוזים או ארבעים אחוזים.
<יואב ארבל: פעילות מאוד קשה.
שולי מועלם-רפאלי: אולי שפעילותו משיקה באחד התחומים?
<נעה בן שבת: חלק מהפעילות שלו צריך להיות בתחומים.
<נעה בן שבת: השאלה אם אנחנו רוצים חלק.
שולי מועלם-רפאלי: אם את מורידה את המילה "עיקר" ואת משאירה שפעילותו היא באחד או יותר מהתחומים המפורטים.
שולי מועלם-רפאלי: אולי חלק מפעילותו.
שולי מועלם-רפאלי: פועל באחד מהתחומים.
<ידעיה לוין: בעיני, כמו שהיושב ראש אמר, זאת פעילות רווחה נטו.
<ידעיה לוין: שוב, לעמידר יש מחלקת רווחה וזה פועל באמצעות מחלקת הרווחה של עמידר.
<ידעיה לוין: קהילה ורווחה.
<ידעיה לוין: הם הקימו את זה מתוך ראייה.
<ידעיה לוין: כשהם הקימו את זה, זה היה באמת בשיתוף עם שיקום שכונות מלכתחילה.
<ידעיה לוין: אני חושב שאחר כך שיקום שכונות קצת יצא אחר כך והיום זה נשאר רק כחלק מפעילות עמידר.
<ידעיה לוין: הם רואים בזה דגל מאוד גדול, בפעילות הרווחה שלהם והם משקיעים בזה הרבה כסף.
אלי אלאלוף: כמה תקנים יש להם?
אלי אלאלוף: מישהו יודע.
<ידעיה לוין: בשנה שעברה היה סדר גודל של שלושים והשנה זה יהיה עשרים וכמה, בכלל העמותות.
<ידעיה לוין: זה לא רק אצלנו אלא זה פועל בכל העמותות.
<יואב ארבל: ומה הם עושים?
<ידעיה לוין: עובדים בעיקר עם ילדי עמידר במועדוניות ועם הקשישים של עמידר בבוקר בכל מיני פעילויות, גם במועדוניות שלהם.
<דרור גרנית: ועכשיו השאלה למה צריכים.
<דרור גרנית: בסוף זאת השאלה המהותית.
<דרור גרנית: למה עמידר שתפקידה להיות סוכן של הנכסים עבור הממשלה עוסקת בפעילויות האלה להבדיל מאשר להתיר או להתקשר עם עמותות אחרות שזאת תהיה פעילותן כמו עמותת כן לזקן, עמותת על"ם וכולי.
<ידעיה לוין: אתה יכול לשאול למה בכלל לעמידר יש מחלקת רווחה.
<ידעיה לוין: זה בעצם מה שאתה שואל.
<ידעיה לוין: הם באים ואומרים אמירה מאוד מאוד ברורה, שיש כאן אוכלוסיית רווחה והם לא רואים את עצמם רק נותנים דיור אלא מתכללים איזושהי פעילות רווחה כוללת.
אלי אלאלוף: אני אהיה ציני יותר ממך.
אלי אלאלוף: היום אתה רוצה לשמור על הנכסים שלך, כדאי שהדיירים יתנהגו טוב וייהנו מהדיור.
אלי אלאלוף: אז אתה נותן להם שירותי רווחה כדי לשמור על הנכסים שלך שאתה המדינה הטלת עליה לשמור עליה.
אלי אלאלוף: אם אין מועדון נוער בבניין, יש פסטיבל נוער בבניין.
אלי אלאלוף: אם אין מקום לקשישים לבוא אליו, אף אחד לא מבקר אותם והם מוזנחים וכן הלאה.
אלי אלאלוף: יש כאן אימפקט בלתי רגיל על הפעילות החברתית של עמידר.
אלי אלאלוף: אני מצטער שאלה רק עשרים וכמה או שלושים תקנים ואני מצפה ליותר, אבל תבין את זה.
אלי אלאלוף: זה גם חלק אינטגרלי של שמירת הנכס.
אלי אלאלוף: אם חסר לך דוגמה, אני אשלח אותך לאחד הפרברים של פריז ותראה היכן הם נמצאים ללא שום פעילות חברתית, איך המקום הפך לג'ונגל.
מירב בן ארי: זה כמו כל חברה במדינה שבוחרת לעשות פעילות חברתית.
מירב בן ארי: אז מה, היא תיקח עמותה?
מירב בן ארי: היא הולכת ועושה את זה בעצמה.
מירב בן ארי: זה מחברת אינטל, אמדוקס ועד עמידר.
מירב בן ארי: לא לכל דבר אתה לוקח עמותה שתעשה.
מירב בן ארי: גם כך יש לנו הפרטה של עמותות עליה אנחנו יודעים.
<דרור גרנית: חברת הכנסת בן ארי מובילה אותי לקושי הבא וזה הסיפור של המלכ"ריות.
<דרור גרנית: לשם הדוגמה, בתי אבות רבים מופעלים על ידי תאגידים פרטיים שהם חברות עסקיות.
<דרור גרנית: גם שם אפשר לעשות שנת שירות?
מירב בן ארי: אבל אלה שיבוצים של המשרד בבתי האבות האלה, לא?
מירב בן ארי: זה לא שהחברה מקבלת אלא המשרד מקבל.
מירב בן ארי: משרד הרווחה מקבל.
שולי מועלם-רפאלי: מה של המדינה, זה רווחה.
שולי מועלם-רפאלי: חלקם לא של המדינה, ממילא לא יקבלו כי זה גורם עסקי.
שולי מועלם-רפאלי: הדיור הציבורי הוא לא אלמנט עסקי.
<דרור גרנית: עמידר היא חברה בע"מ.
שולי מועלם-רפאלי: בסדר, אבל בתוכה יש את הדיור הציבורי.
<נעה בן שבת: כאן מדובר על גוף שהוא ללא מטרת רווח במשמעות אחרת שהוא לא מחלק את הנכסים שלו.
אלי אלאלוף: אני חושב שכאן בהחלט שיקול הדעת של הרשות הוא מרכזי.
אלי אלאלוף: ברגע שאפשר להגיד שזה חלק מהתחומים שאושרו ואישור הרשות.
<נעה בן שבת: השאלה היחידה היא אם זה לא יגרום לכך שהרבה עמותות שלא היו נכנסות בתחומי השירות כי זה לא עיקר פעילותן, הן ייקחו איזשהו משהו לתחומי השירות ויתחילו להיכנס לתחום הזה.
<מוטי אלמליח: עמותה שפתחה מרפאה לעובדים ורפואה זה חלק מתחומי הבריאות, זה חלק מתחומי השירות הלאומי, ובאותה עמותה שלא קשורה בכלל לתחומי השירות.
אלי אלאלוף: אם זאת בריאות ציבורית.
<מוטי אלמליח: לא, לא בריאות ציבורית.
<מוטי אלמליח: לעובדים.
מירב בן ארי: איך היא תגיע לבקש שירות לאומי?
<מוטי אלמליח: היא תלך על התחום שהוא תחום הבריאות באותה מרפאה כשזה חלק קטן מאוד ואפילו לא אחוז או שני אחוזים מאותה פעילות.
אלי אלאלוף: מי יאשר לה?
<מוטי אלמליח: זה מגיע אלינו.
שולי מועלם-רפאלי: תפעילו אצלכם את שיקול הדעת אם לאשר או לא לאשר.
<נעה בן שבת: אפשר לדבר לא על עיקר פעילותה אלא על תחום משמעותי או תחום מהותי בפעולתה.
<נעה בן שבת: זה צריך להיות משהו יותר מבוסס.
אלי אלאלוף: אחד מהתחומים המוגדרים ובאישור הרשות.
אלי אלאלוף: לדעתי זה צריך להיות מספיק.
אלי אלאלוף: הם בכל מקרה מקבלים אישור.
<נעה בן שבת: אתם לא רוצים פעילות משמעותית או פעילות מהותית?
<נעה בן שבת: או איזשהו משהו שבכל זאת מעיד על משהו שהוא לא איזה קישוט לגוף?
<נעה בן שבת: אולי אפשר לדבר על פעילות מהותית, גם אם לא עיקר פעילותו.
<נעה בן שבת: צריכה להיות משמעותית.
<נעה בן שבת: היא לא יכולה להיות משהו שהוא נוצר לקישוט או נוצר רק לצורך קבלת אותו מתנדב.
<יואב ארבל: נראה לי סביר אבל צריך להיות ניסוח מספיק ברור ולא יהיה עמום כי ברגע שזה עמום, קשה מאוד לפרש.