GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלום ג'רבי: אדוני היושב ראש, אני מבקש לא לתת את האפשרות שיהיה לשיקול דעת.
שלום ג'רבי: אני חושב שבן או בת שירות לאומי שמשרתים במישרין אצל בני משפחתם, אסור להם לשרת באותו מקום.
שלום ג'רבי: אין כאן שום שיקול דעת.
<דרור גרניט: מגוון הגופים הוא כל-כך גדול ויש אפשרויות כל-כך רבות.
אלי אלאלוף: אם אתה מסכים, למה צריך לדבר על זה?
אלי אלאלוף: סוף סוף יש הגינות.
<נועה בן שבת: את סעיף ההודעה אתה רוצה?
<נועה בן שבת: את חובת הדיווח?
<דרור גרניט: ההוראה אומרת קטגורית שגוף מוכר לא יפנה מתנדב לשירות בגוף מפעיל אם קרוב המשפחה של אותו מתנדב עובד באותו גוף מפעיל או נושא משרה בו.
<נועה בן שבת: סעיף קטן ב' יתייתר.
<יואב ארבל: הסעיף לא מתייתר.
<יואב ארבל: אם יש משהו כזה, צריך שידווחו לנו.
<אלי יפה: אצלנו הדבר הזה קיים בכל המקומות.
<אלי יפה: זה ארגון ענק.
<אלי יפה: אין כפיפות ישירה, זה ברור.
<אלי יפה: אם אין כפיפות מינהלית או במישרין זה אפשרי.
<אלי יפה: זה לאור מה שאמרת בפעם שעברה.
<אלי יפה: אם יש מישהו בתחנה, אז הבת שלו לא תוכל באותה תחנה אבל היא תוכל בתחנה אחרת.
אלי אלאלוף: אתה יכול להגיד מהתחלה מה שרצית?
<אלי יפה: שתהיה אפשרות לבנים ובנות של עובדים, אם הם לא כפופים אליהם ישירות, לשרת באותו ארגון.
<אלי יפה: אנחנו נוכל לקבל אותם, זה יהיה מוסכם על המינהלת עם ההסתייגות שזה לא יהיה בכפיפות ישירה, מנהלית או מקצועית לאותו קרוב משפחה מדרגה ראשונה.
מיקי לוי: הוא לא יוכל לעשות לו פרוטקציה?
מיקי לוי: אנחנו חיים בתוך עמנו.
מיקי לוי: אם אבא שלו נמצא באותו גוף, הוא לא יעשה לו פרוטקציה באותו גוף שהוא נמצא במקום אחר?
אלי אלאלוף: גם אם הוא בחוץ, אבא שלו יעזור.
שלום ג'רבי: מח"ט גולני לא יכול שהבן שלו יהיה בגולני?
שולי מועלם-רפאלי: ההיפך, ראוי ורצוי.
שלום ג'רבי: אני גומר לך את זה כגולנצ'יק.
שלום ג'רבי: אם אבא שלי היה מח"ט גולני לא היו מתנהגים אלי כמו שהתנהגו אלי כטירון.
שלום ג'רבי: בואו ניכנס לפרופורציה.
<ענת לייכטר: רציתי להדגיש את דבריו של אלי יפה.
<ענת לייכטר: גם אצלנו במערכת הבריאות אפשר כפיפות לא ישירה.
<ענת לייכטר: יש מצבים שיש בת שירות שהיא בת של אחות באותו בית חולים, כמובן בלי כפיפות ישירה.
מיקי לוי: אנחנו מסכימים, אין בעיה.
<ענבל הרשקוביץ: "פרק ח', עיצום כספי 67.
<ענבל הרשקוביץ: א.
<ענבל הרשקוביץ: הפר גוף מוכר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כמפורט להלן, רשאי המנהל להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות פרק זה, בסכום של 5,000 שקלים חדשים.
<ענבל הרשקוביץ: 1.
<ענבל הרשקוביץ: הפנה מתנדב לבצע שירות לאומי או שירות קהילתי בעבודה או בתפקיד שאין להפעיל בהם מתנדבי שירות לאומי או שירות קהילתי בהתאם להוראות לפי סעיף 7. 2.
<ענבל הרשקוביץ: לא ביצע את הוראות התקנות המנויות בתוספת השנייה לעניין הפעולות הדרושות להבטחת זכויותיו של מתנדב שהפנה לשירות בחו"ל, שנקבעו לפי סעיף 17(ד)(3) בניגוד להוראות סעיף 52(11).
<ענבל הרשקוביץ: 3.
<ענבל הרשקוביץ: לא ביצע את הוראות התקנות המנויות בתוספת השלישית לעניין הבטחת מתן התשלומים, ההטבות ותנאי השירות למתנדבים בשירות בחו"ל, שנקבעו לפי סעיף 17(ד)(4) בניגוד להוראות סעיף 52(11).
<ענבל הרשקוביץ: 4.
<ענבל הרשקוביץ: לא הגיש דיווח לרשות, בניגוד להוראות לפי סעיפים 57(א) ו-(ב).
<ענבל הרשקוביץ: 5.
<ענבל הרשקוביץ: לא שילם למתנדב דמי כיס או הוצאות נסיעה לפי התעריף, בניגוד להוראות לפי סעיף 52(8).
<ענבל הרשקוביץ: 6.
<ענבל הרשקוביץ: לא שילם דמי ביטוח לאומי או דמי ביטוח בריאות בעד מתנדב, בניגוד להוראות לפי סעיף 52(9).
<ענבל הרשקוביץ: 7.
<ענבל הרשקוביץ: לא ביצע פעולה שהטיל עליו המנהל, לרבות לעניין בדיקת מתן זכויות למתנדבים ובדיקת מילוי הוראות חוק זה על-ידי גופים מפעילים, בניגוד להוראות לפי סעיף 52(16).
<ענבל הרשקוביץ: 8.
<ענבל הרשקוביץ: לא הודיע לשר על שינוי שחל בפרט מהפרטים שמסר לפי סעיף 46(ג) בהתאם להוראות לפי סעיף 48.
<ענבל הרשקוביץ: 9.
<ענבל הרשקוביץ: הפנה מתנדב לשירות בגוף מפעיל בלי לקבל מהמתנדב ומהגוף המפעיל הצהרה בעניין קרבה משפחתית לעובד מעובדי הגוף המפעיל בהתאם להוראות סעיף 52(13).
<ענבל הרשקוביץ: 10.
<ענבל הרשקוביץ: לא ערך הסכם התקשרות בכתב עם מתנדב שהפנה לשירות או עם גוף מפעיל שאליו הוא מפנה מתנדבים, בניגוד להוראות סעיף 53.
<ענבל הרשקוביץ: 11.
<ענבל הרשקוביץ: לא מסר עותק מהסכם התקשרות לגוף מפעיל או למתנדב, בניגוד להוראות סעיף 53(ג).
<ענבל הרשקוביץ: 12.
<ענבל הרשקוביץ: קיבל הצהרת מתנדב או דיווח מאת הגוף המפעיל בדבר קיומה של קרבה משפחתית לעובד הגוף המפעיל והפנה את המתנדב לשירות באותו גוף מפעיל, בניגוד להוראות סעיף 65(א).
<נועה בן שבת: יש פה רשימה של הפרות.
<נועה בן שבת: כולן מתייחסות להפרות שמבצע הגוף המוכר, שכל אחת מהן מוצע בגינה לקבוע סכום של 5,000 שקלים.
<נועה בן שבת: היו פה הסתייגויות של חבר הכנסת מיקי לוי שדיבר על סכומים יותר גדולים.
<נועה בן שבת: מוצע על כל אחת ואחת ההפרות לקבוע עיצום כספי.
<נועה בן שבת: אולי תסביר למה בחרתם בדרך של עיצום כספי?
<דרור גרניט: אני רוצה להסביר את התפיסה לגבי עיצום כספי.
<דרור גרניט: כאשר גוף מבצע תפקיד והוא כפוף לפיקוח של רשות, לפעמים הוא חורג או מפר כל מיני הוראות של הדין ואז השאלה מה עושים איתו?
<דרור גרניט: התפישה הקלאסית היתה תפיסה של משפט פלילי, זאת אומרת, לקבוע עבירות ולומר שהפרה של הוראה כזאת וכזאת בחוק היא עבירה ואז מעמידים לדין את התאגיד או את נושא המשרה בו.
<דרור גרניט: התוצר של ההליך הפלילי בדרך-כלל הוא או מאסר או קנס.
<דרור גרניט: התפישה הכללית לעיצומים כספיים אומרת שאנחנו לא רוצים לזרוק את השחקנים מהשוק.
<דרור גרניט: אנחנו לא רוצים להגיע לתוצאה של העמדה לדין.
<דרור גרניט: אנחנו לא רוצים לעמוד ברף ראיות של משפט פלילי.
<דרור גרניט: כל עולם התוכן הפלילי הוא כלי חריף מידי ונוקשה מידי ואנחנו רוצים משהו הרבה יותר מתון ומינורי.
<דרור גרניט: שתהיה לנו איזו סנקציה כספית מעיקרה, בעצם כדי להבטיח שהגופים המפוקחים עומדים בדרישות של הדין ולתת להם מכה קטנה על הראש אבל לא לזרוק אותם מהשוק אם הם מפרים.
<דרור גרניט: זאת התפישה הכללית של עיצומים כספיים.
<דרור גרניט: בעצם, מה שקורה בסעיף הזה זה שבעצם מונים את ההפרות הפוטנציאליות של הפיקוח ואומרים שבהינתן ההפרות האלה, תבוא אותו סנקציה כספית ולא סנקציה פלילית.
<דרור גרניט: אין פה את כל הפרוצדורה הפלילית של העמדה לדין, של הרשאה וכדומה.
<דרור גרניט: יש סנקציה כספית תחומה וידועה מראש.
<דרור גרניט: אגב, בנושא הזה התקיים שיח והתבקשנו להציע להפחית את הסכום לסכום נמוך יותר לכל הפרה, בסדרי גודל של 3,000 עד 3,500 שקלים ולא 5,000 שקלים.
<נועה בן שבת: זאת עמדתכם, שזה יהיה 3,000 שקלים?
<דרור גרניט: זאת ההצעה שהתבקשנו להציג פה.
<דרור גרניט: עמדת הממשלה, כפי שאני מבין אותה - - -
<דרור גרניט: עמדת משרד המשפטים היא שצריך להפחית את הסכום ל-3,000 או ל-3,500 שקלים.
אלי אלאלוף: הצטרפו אלינו אורחים מהתאחדות הסטודנטים, ברוכים הבאים.
אלי אלאלוף: באתם לדיון שהוא על השירות האזרחי.
אלי אלאלוף: אנחנו מקווים שתמצאו בזה עניין.
<עודד גרניט: אמירה לגבי סכום העיצום הכספי.
<עודד גרניט: אין תורה סדורה מהו סכום העיצום הכספי הנכון לכל הפרה.
<עודד גרניט: התפישה אומרת שבסוף, אם מסתכלים על התכלית והתכלית היא ליישר את הגוף שמבצע הפרה ולהחזירו לתוך מסגרת הדין, רוצים לייצר סנקציה כספית שתהיה אפקטיבית להבטחת התיישרות חזרה לקו הדין אך שלא תהיה פוגענית מידי בגוף.
<עודד גרניט: זאת האמירה הכללית היחידה שאפשר לומר.
אלי אלאלוף: כל הפרה, לא חשוב מה חומרתה, הסנקציה יכולה להיות רק הסכום הנקוב.
<עודד גרניט: לא, יש מדרג.
אלי אלאלוף: אז ללכת כלפי מטה ולא כלפי מעלה.
<עודד גרניט: ברשות אדוני, יש פה בעצם שני פרקים.
<עודד גרניט: יש הפרות שנקרא להם קלות או סטנדרטיות, שזה סעיף א' שכרגע נמנו במסגרתו 12 הפרות.
<עודד גרניט: יש סעיף ב' שמדבר על הפרות חמורות במיוחד ואז הוא מדבר על כפל העיצום הכספי.
<עודד גרניט: אם סכום היסוד הוא איקס, אז הסכום להפרות חמורות הוא שני איקס.
<עודד גרניט: בסוף יש אפשרות לייצר תקנות הפחתה.
<עודד גרניט: כלומר, לקבוע בתקנות מנגנון שיפחית את הסכום וייצר מדרגיות רבה יותר.
מיקי לוי: הקנסות האלה מקובלות גם מהעולם של משרד התחבורה.
מיקי לוי: היכן שמדינת ישראל מסבסדת גוף, מהלך, ביצוע, מדינת ישראל נוהגת, כדי לא להיגרר לבתי המשפט – הייתי במשרד התחבורה מספר שנים, אני מכיר את זה.
מיקי לוי: המדינה מסבסדת את התחבורה הציבורית.
מיקי לוי: לדוגמא, היא מסבסדת יציאה של אוטובוס מכאן למעלה אדומים וחזרה.
מיקי לוי: חברת התחבורה התחכמה ולא הוציאה את אותו אוטובוס, מדינת ישראל מטילה עיצומים כספיים על אותה חברה כי למעשה היא סבסדה אותה.
מיקי לוי: לכן העולם הזה בהחלט מקובל.
מיקי לוי: אחרת נמצא תור ענק לפני בתי המשפט ולא שם אנחנו רוצים להיות.
מיקי לוי: יש כאן תיחום מאוד מאוד מוסדר, גם בתוך החוק, מתי זה על 12 הסעיפים ומתי המכפלה.
מיקי לוי: אם נגרור את המנכ"לים על כל הפרה לבית המשפט, לא נגמור.
מיקי לוי: לא הכוונה לפתוח להם תיקים פליליים, אנחנו לא רוצים להיות שם.
<נועה בן שבת: בכלל לא נמצא בחוק הוראה פלילית.
<דרור גרניט: המנגנון בא להחליף את התפישה היותר ותיקה שהיתה נהוגה, שבעצם אמרה שאם יש הפרה אז אנחנו מציגים את ההפרות כעבירות פליליות על כל המשתמע מכך.
<דרור גרניט: המנגנון של עיצומים כספיים הוא מנגנון הרבה יותר רך וכמובן יותר נוח ליישום.
<נועה בן שבת: אפשר להפחית את הסכום ל-3,000?
שולי מועלם-רפאלי: שנייה, אני רוצה להגיד משהו.
שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה להגיד משהו מהותי ואז נדבר על גובה הקנס.
שולי מועלם-רפאלי: הקנסות מקובלות על כל מי שיושב סביב השולחן הזה.
שולי מועלם-רפאלי: מצד שני, לא יכול להיות שאנחנו נשארים במקום של "כל עיסוקו" וזה התקציב היחיד של העמותות האלה ואז אנחנו שמים מן סכומים אדירים כאלה, גם על ההפרות שהן פחות מהותיות מההפרות בסעיף ב'.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שדווקא בדוגמא שמיקי הביא, היא לוקחת אותנו בדיוק למקום שבו הקנס צריך להיות עוד יותר מופחת.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שעל רמת ההפרות הלא מהותיות נכון לנו שנסת
שולי מועלם-רפאלי: פק בקנס שהוא הרבה יותר נמוך, 1,000 שקלים או 1,500 שקלים.
שולי מועלם-רפאלי: לא נלך על קנסות כל-כך גבוהים.
שולי מועלם-רפאלי: לחברת הנסיעות שמיקי הביא כדוגמא, יש עוד הכנסות.
שולי מועלם-רפאלי: פה אין עוד הכנסות, על עיסוקו בשירות הלאומי.
מיקי לוי: ההכנסות הולכות למדינה.
שולי מועלם-רפאלי: התקציב של העמותות הוא תקציב המדינה בלבד.
שולי מועלם-רפאלי: מקובל עלינו שנכון להשית קנסות אבל גובה הקנסות צריך להיות הרבה יותר נמוך.
מיקי לוי: אני מתנגד.
מיקי לוי: בתפישת העולם שלי ביקשתי להגדיל את זה.
מיקי לוי: אם לא יהיה שוט ולא תהיה איזו מגבלה אז גם לא יתייחסו לזה.
אלי אלאלוף: לא במקרה שאלתי אם זאת עמדת המדינה או עמדת משרד המשפטים.
אלי אלאלוף: בעיניי, מי שקבע ואחר-כך הסכים לשינויים כאלה ואחרים זה משרד המשפטים.
אלי אלאלוף: הם באו בהצעה קונקרטית וזה אחרי הפחתה.
אלי אלאלוף: אני לא חושב היום לשבת ולהתווכח על הסכום.
אלי אלאלוף: זאת ההמלצה המרכזית של משרד המשפטים.
אלי אלאלוף: קיבלנו את ההצעה שלהם.
אלי אלאלוף: אני יכול לקבל את ההמלצה או לדחות אותה אבל להתחיל משא ומתן על הסכום, ברשותכם.
שלום ג'רבי: דירגתם מה יותר חמור ממה.
שלום ג'רבי: לא שילם דמי כיס נראה לי חמור וזה צריך להיות ב-ב'.
שלום ג'רבי: דבר נוסף.
שלום ג'רבי: זה לא שעכשיו יש כאן משהו שנחיל את זה כפול 3,000 מתנדבים כי אחרת העמותות יקרסו ואין לנו עניין שיקרסו.
מיקי לוי: זה נתון אצלך בסופו של דבר.
שלום ג'רבי: אני רק רוצה שהדברים יהיו ברורים.
שלום ג'רבי: שלא ישאלו למה נתת - - - אם זה יהיה קנס אחד כפול 3,000 אז העמותה תקרוס.
<נועה בן שבת: התייעצנו עם משרד המשפטים.
<נועה בן שבת: הם אמרו שאין להם אפשרות.
<נועה בן שבת: חשבנו אולי לעשות איזה קנס שהוא סדרתי ואז הוא יותר נמוך, כמו שנעשה במזון לגבי עבירות סימון ועבירות גופים זרים.
<נועה בן שבת: הם לא תמכו באפשרות הזאת.
<נועה בן שבת: אני מוכנה לחזור ולבדוק איתם את האפשרות הזאת.
שלום ג'רבי: אם אנחנו רוצים להחיל עליהם את העניין של הקנס.
שולי מועלם-רפאלי: אבל לא להביא לקריסה שלהם.
שלום ג'רבי: אני אתן לכם מציאות שקיימת.
שלום ג'רבי: רשות השירות הלאומי לא העבירה את הכסף שמגיע לאותה עמותה במשך חודשיים שלושה.
שלום ג'רבי: זה לא בסדר, חמור מאוד.
שלום ג'רבי: יכול להיות מצב כזה.
שלום ג'רבי: לעמותה יש משאב כספי מסוים.
מיקי לוי: אבל לא היא ביצעה את העבירה, אתה ביצעת אותה.
שולי מועלם-רפאלי: לא, היא לא שילמה לבת את דמי הכיס.
<צבי במברגר: אני חושב שהסכום גבוה אבל אני רוצה לדבר על המהות.
<צבי במברגר: רוב ההפרות הן הפרות אדמיניסטרטיביות: נתונים שמסרנו, שגיאה בנתונים.
<צבי במברגר: מבקשים פה איזו הצטיינות ברמה הבירוקרטית שעל כל אי הצטיינות יש מכה.
<צבי במברגר: אני לא חושב שמשרדי הממשלה עומדים בסטנדרטים כאלה וגם לא רשויות אחרות, שעל כל נתון שגוי - - -
אלי אלאלוף: אני לא חוזר בי ממה שאמרתי.
אלי אלאלוף: זה נקבע על-ידי משרד המשפטים.
אלי אלאלוף: משרד המשפטים רוצה לשנות את הסכום.
<צבי במברגר: אני לא מדבר על הסכום, אני מדבר על המהות.
<צבי במברגר: יש פה רשימה של הפרות ברמה האדמיניסטרטיבית ואני לא חושב שיש איזה גוף במדינה שנדרש לעמוד בסטנדרטים האלה.
<צבי במברגר: שגוף שמסר נתון שגוי יקבל קנס של 3,000 שקלים.
<צבי במברגר: זה נראה לי לא סביר.
<צבי במברגר: בנוסף, עלינו לזכור שאנחנו עובדים עם גופים מתנדבים ומתנדבות.
<צבי במברגר: חלק מהנתונים האלה, אין לנו שום כלי לאלץ אותם לתת לנו את הנתון הלא שגוי.
<צבי במברגר: אם קיבלתי אימייל שגוי אין לי דרך לאמת.
<צבי במברגר: אם יש בעיה בחשבון הבנק שמסרו לי, אני אחטוף את ה-5,000 שקלים, למרות שיכולת השליטה שלי בעניין הזה היא מוגבלת.
<צבי במברגר: זה שונה ממה שאמר חבר הכנסת לוי.
אלי אלאלוף: אני רוצה להבהיר משהו, ברשותך.
אלי אלאלוף: הטלת הקנס היא באמצעות הרשות, נכון?
אלי אלאלוף: הרשות בעצם בקשר מתמיד איתכם והיא כוללת 10 גופים בשלב זה.
אלי אלאלוף: אני חושב שלפני שילכו להטלת קנס בצורה מהירה וללא שיקול דעת, יש הרבה מקום להתייחס לרצינות של הרשות.
אלי אלאלוף: תשאירו לרשות את הסמכות להטיל את הקנס מתי שהיא מוצאת לנכון, בתדירות שהיא מוצאת לנכון.
שולי מועלם-רפאלי: אז שרוח הדברים של יושב ראש הוועדה תבוא לידי ביטוי בחוק.
<צבי במברגר: אני מסכים עם היושב ראש.
<צבי במברגר: אני חושב שצריך לתת כלים בחוק, כי היום החוק לא נותן הרבה שיקול דעת לרשות.
<צבי במברגר: למשל, לגבי המכפלות שהמנכ"ל של הרשות ציין.
<צבי במברגר: אם היתה הפרה בגין פעולה אחת, אז זאת צריכה להיות הפרה אחת ואי-אפשר להכפיל את זה.
<צבי במברגר: אם, לדוגמא, לא נתתי לקבוצת בנות בחודש מסוים דמי כיס בזמן, אז זאת פעולה אחת, זה לא 5,000 פעולות.
<צבי במברגר: צריך לציין את זה.
אלי אלאלוף: שמענו ואני שוב חוזר.
אלי אלאלוף: העליתם את זה.
אלי אלאלוף: בואו נשאיר ליועצת המשפטית להביא לנו נוסחה מתואמת איתכם.
אלי אלאלוף: אני רוצה להתקדם, ברשותכם.
אלי אלאלוף: נושא הקנס, הגובה ולא להביא את זה לאבסורד, תעשו את זה בדיון נפרד.
<נועה בן שבת: נחזיר את הנושא אחר-כך לוועדה.
אלי אלאלוף: לגבי הסכום, אני אומר שנשאיר את ההחלטה הלא מתפרעת של משרד המשפטים.
<נועה בן שבת: אולי נקרא את סעיף קטן ב' שיש בו שתי הפרות ואי-אפשר לומר עליהן שהן הפרות טכניות.
<ישעיהו אברהם: אני מ"בת עמי".
<ישעיהו אברהם: בזמנו דיברנו האם אפשר לחתום על הסכם באינטרנט ונאמר שכן.
<ישעיהו אברהם: עכשיו יש פה נוסח של עבירה אם לא מסרתי עותק.
אלי אלאלוף: הלוואי שזאת היתה הבעיה.
אלי אלאלוף: עותק באינטרנט לא ניתן להעביר?
<נועה בן שבת: ראינו שהסכם בכתב מאפשר את ההעברה במחשב.
אלי אלאלוף: תעבירו הערות לייעוץ המשפטי.
<ענבל הרשקוביץ: "ב.
<ענבל הרשקוביץ: הפר גוף מוכר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כמפורט להלן, רשאי המנהל להטיל עליו כפל העיצום הכספי האמור בסעיף קטן (א): 1.
<ענבל הרשקוביץ: קיבל מתנדב לשירות לאומי או לשירות קהילתי בלי שווידא כי מתקיימים לגבי המתנדב התנאים הקבועים בסעיף 3(א) בניגוד להוראות סעיף 52(2).
<ענבל הרשקוביץ: 2.
<ענבל הרשקוביץ: הפנה מתנדב לגוף שלא אושר כגוף מפעיל, בניגוד להוראות סעיף 54(ב).
<ענבל הרשקוביץ: ג.
<ענבל הרשקוביץ: לא כלל גוף מוכר בהסכם ההתקשרות לפי סעיף 53, פרט מהפרטים שחובה עליו לכלול בו בהתאם להוראות הסעיף האמור, רשאי המנהל להטיל עליו מחצית העיצום הכספי האמור בסעיף קטן (א).
<ענבל הרשקוביץ: "
<נועה בן שבת: זה המקרה שעליו דיברת.
<נועה בן שבת: שכח איזה פרט והתעלם ממכתב של דואר אלקטרוני, אם זה נדרש בהסכם ההתקשרות, אז דווקא יש פה סכום מופחת של עיצום כספי.
<נועה בן שבת: אני רק רוצה להבהיר.
<נועה בן שבת: בסעיף ב', שר שלום ג'רבי ביקש להוסיף פה גם את הנושא של אי תשלום דמי כיס לרמה הגבוהה יותר.
אלי אלאלוף: נכון, זה כמו השכר.
<צבי במברגר: חשוב שגם משרדי הממשלה שמעבירים לנו את התשלומים יתייחסו לזה באותה רמת חומרה שפה מתייחסים כי אין הלימה בין הדברים.
אלי אלאלוף: יש הלימה.
מיקי לוי: יש הוראה של החשבת הכללית באוצר שלא לעכב יותר מ-30 יום.
<צבי במברגר: אני יכול להגיד על חשבונות ששוכבים הרבה יותר מסיבות שונות שלא קשורות לעמותות.
שולי מועלם-רפאלי: בואו נתקן את זה גם מול הרשות.
אלי אלאלוף: אז הרשות תגיד שנתקן גם מול האוצר.
שולי מועלם-רפאלי: תמצאו את הדרך הנכונה.
<דרור גרניט: אני רוצה להעיר לעניין שיקול הדעת שאדוני ציין.
<נועה בן שבת: אולי נחזור לזה.
<נועה בן שבת: ההערה נכונה.
<נועה בן שבת: בעיצום כספי אין שיקול דעת.
<נועה בן שבת: בעיצום כספי רוצים לצמצם את שיקול הדעת, זה לא בית משפט.
<נועה בן שבת: יושב שם ממונה או פקיד והוא זה שמקבל החלטה אם היתה הפרה.
<נועה בן שבת: אנחנו נביא הצעה.
<קריאה: הוספת את נושא ההתראה שזה בהחלט נכנס לשיקול דעת.
<ענבל הרשקוביץ: "הודעה על כוונת חיוב.
<ענבל הרשקוביץ: "א.
<ענבל הרשקוביץ: היה למנהל יסוד סביר להניח כי גוף מוכר הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, המפורטות בסעיף 67 (בפרק זה – המפר), ובכוונתו להטיל עליו עיצום כספי לפי אותו סעיף, ימסור לו הודעה על הכוונה להטיל עליו עיצום כספי (בפרק זה – הודעה על כוונת חיוב).
<ענבל הרשקוביץ: ב.
<ענבל הרשקוביץ: בהודעה על כוונת חיוב יציין המנהל, בין השאר, את אלה: 1.
<ענבל הרשקוביץ: המעשה או המחסל (ובפרק זה – המעשה), המהווה את ההפרה.
<ענבל הרשקוביץ: סכום העיצום הכספי והתקופה לתשלומו.
<ענבל הרשקוביץ: זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני המנהל לפי הוראות סעיף 69. 4.
<ענבל הרשקוביץ: שיעור התוספת על העיצום הכספי בהפרה נמשכת או בהפרה חוזרת לפי הוראות סעיף 71 והמועד שממנו יראו הפרה כהפרה נמשכת לעניין הסעיף האמור.
<ענבל הרשקוביץ: זכות טיעון 69.
<ענבל הרשקוביץ: מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי הוראות סעיף 68, רשאי לטעון את טענותיו בכתב לפני המנהל, לעניין הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ולעניין סכומו, בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה.
אלי אלאלוף: חייב דיון.
<נועה בן שבת: צריך לאפשר לו את זכות השימוע.
<נועה בן שבת: זה נכון שאין לו שיקול דעת.
<נועה בן שבת: הוא לא יכול להגיד: הפעם נוותר לך.
<נועה בן שבת: יש הוראה שמאפשרת לו להטיל התראה אבל זה כפוף לנוהל, זה כפוף להוראות.
שולי מועלם-רפאלי: אז למה הוא עושה שימוע אם הוא לא יכול לקבל החלטה.
אלי אלאלוף: הוא נותן לו זמן לתקן.
<דרור גרניט: אני אחדד.
<דרור גרניט: באופן רגיל, שימוע מאפשר לבעל הסמכות המנהלית להחליט על עצם נקיטה בצעד או נקיטה בצעד שהוא פוגעני כלפי הפרט.
<דרור גרניט: פה אין לו את שיקול הדעת להפעיל או לא להפעיל את הצעד.
<דרור גרניט: יש לו את שיקול הדעת העובדתי.
<דרור גרניט: השימוע הוא רק להגיד: המצב הוא לא כך וכך, כן שילמתי, כן העברתי, כן ביצעתי ולא היתה הפרה.
<דרור גרניט: אם הוא מגיע למסקנה שהיתה הפרה, אין לבעל הסמכות שיקול.
אלי אלאלוף: אז הוא לא מזמין אלא יש התנגדות ואז הוא נותן לו את ה-30 יום לתקן.
<נועה בן שבת: בדרך כלל בתקנות ההפחתה מתייחסים לתיקון הפעולה בהפחתה של סכום העיצום הכספי.
<נועה בן שבת: לפעמים יש התייחסות למחזור העסקאות של הגוף ואז אפשר למנוע התמוטטות של הגוף.
<נועה בן שבת: זה גם דבר שאנחנו רואים שזה הולך ונהיה מקובל.
<נועה בן שבת: אני לא אומרת שבהכרח זה יהיה פה, זה תלוי מה תביא הרשות אחר-כך כתקנות.
<נועה בן שבת: אלה דברים שנועדו למנוע התמוטטות או התחשבות בנסיבות ספציפיות.
<נועה בן שבת: אבל אם מצאנו שיש הפרה וכבר עברנו את שלב ההתראה אז צריך יהיה להטיל את העיצום הכספי ואין פה הרבה שיקול דעת.
<ענבל הרשקוביץ: "החלטת המנהל ודרישת תשלום 70.
<ענבל הרשקוביץ: המנהל יחליט, לאחר ששקל את הטענות שנטענו לפי סעיף 69 אם להטיל על המפר עיצום כספי, ורשאי הוא להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות סעיף 72.
<ענבל הרשקוביץ: החליט המנהל לפי הוראות סעיף קטון0א) להטיל על המפר עיצום כספי, ימסור לו דרישה לשלם את העיצום הכספי (בפרק זה – דרישת תשלום).
<ענבל הרשקוביץ: בדרישת התשלום יציין המנהל, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן כאמור בסעיף 73 ואת התקופה לתשלומו כאמור בסעיף 74.
שלום ג'רבי: לפי הנוסח יש שיקול דעת.
<נועה בן שבת: זה לא אוטומט.
<נועה בן שבת: אם יתברר שזה הכול היה טעות.
<נועה בן שבת: ברגע שמצאת שיש הפרה וכבר עברת את שלב ההתראה צריך יהיה להטיל עיצום כספי.
<נועה בן שבת: לא תוכל להגיד: הפעם אני יכול לוותר לך.
<ענבל הרשקוביץ: " 2.
<ענבל הרשקוביץ: החליט המנהל לפי הוראות סעיף קטן (א) 1 להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו דרישה בכתב, לשלם את העיצום הכספי (בפרק זה – ד רישת תשלום), שבה יציין, בין השאר, את הסכום העצום הכספי המעודכן ואת התקופה לתשלומו.
<ענבל הרשקוביץ: שלא להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו הודעה על-כך בכתב.
<ענבל הרשקוביץ: בדרישת התשלום או בהודעה לפי סעיף קטן (ב), יפרט המנהל את נימוקי החלטתו.
<ענבל הרשקוביץ: ד.
<ענבל הרשקוביץ: לא טען המפר את טענותיו לפי הוראות סעיף 69 בתוך 30 ימים מיום שנמסרה לו ההודעה על כוונת חיוב, יראו הודעה זו, בתום 30 הימים האמורים, כדרישת תשלום שנמסרה למפר במועד האמור.
<ענבל הרשקוביץ: הפרה נמשכת והפרה חוזרת 71.
<ענבל הרשקוביץ: בהפרה נמשכת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, החלק החמישים שלו לכל יום שבו נמשכת ההפרה.
<ענבל הרשקוביץ: לעניין זה, הפרה נמשכת – הפרה נמשכת, הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה כאמור בסעיף 67 לאחר שנמסרה למפר הודעה על כוונת חיוב בשל הפרת אותה הוראה או לאחר שנמסרה למפר התראה מנהלית כמשמעותה בסעיף 78א, בשל הפרת אותה הוראה וההתראה לא בוטלה כאמור.
<נועה בן שבת: הסעיפים ימוספרו אחר-כך שוב.
<ענבל הרשקוביץ: בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה סכום השווה לעיצום הכספי כאמור.
<ענבל הרשקוביץ: לעניין זה, "הפרה חוזרת" – הפרת הוראה מהוראות לפי חוק זה המפורטות בסעיף 67 בתוך שנתיים מההפרה הקודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי".
<ענבל הרשקוביץ: סכומים מופחתים 72. א.
<ענבל הרשקוביץ: המנהל אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים בפרק זה, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).
<ענבל הרשקוביץ: השר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור הוועדה, רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם ניתן יהיה להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכום הקבוע בפרק זה בשיעורים שיקבע.
<ענבל הרשקוביץ: סכום מעודכן של העיצום הכספי 73.
<ענבל הרשקוביץ: העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני המנהל כאמור בסעיף 70(ד) ביום מסירת ההודעה על כוונת החיוב; הוגש ערעור לבית משפט לפי סעיף 77 ועוכב תשלומו של העיצום הכספי לפי סעיף 77(ב) בידי המנהל או בית המשפט, יהיה העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערעור.
<ענבל הרשקוביץ: סכום העיצום הכספי כאמור בסעיף 67 יתעדכן ב-1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ביום העדכון בשנה שקדמה לו.
<ענבל הרשקוביץ: הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים.
<ענבל הרשקוביץ: לעניין זה, "מדד", מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
<ענבל הרשקוביץ: המנהל יפרסם הודעה על סכום העיצום הכספי המעודכן לפי סעיף קטן (ב) ברשומות ובאתר האינטרנט של הרשות.
<ענבל הרשקוביץ: המועד לתשלום העיצום הכספי 74.
<ענבל הרשקוביץ: המפר ישלם את העיצום הכספי בתוך 30 ימים מיום מסירת דרישת התשלום כאמור בסעיף 70.
<ענבל הרשקוביץ: הפרשי הצמדה וריבית 75.
<ענבל הרשקוביץ: לא שילם המפר עיצום כספי במועד, ייווספו על העיצום הכספי לתקופת הפיגור, הפרשי הצמדה וריבית כהגדרתם בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ"א-1961 (בפרק זה – הפרשי הצמדה וריבית) עד לתשלומו.
<ענבל הרשקוביץ: גביה 76.
<ענבל הרשקוביץ: עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה ועל גבייתו תחול פקודת המיסים (גביה).
<ענבל הרשקוביץ: ערעור 77.
<ענבל הרשקוביץ: על דרישת תשלום ניתן לערער לבית משפט השלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום.
<ענבל הרשקוביץ: ערעור כאמור יוגש בתוך 390 ימים מיום שנמסרה דרישת התשלום.
<ענבל הרשקוביץ: אין בהגשת ערעור כאמור בסעיף קטן (א) כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הסכים לכך המנהל או שבית המשפט הורה על-כך.
<ענבל הרשקוביץ: החליט בית המשפט לאחר ששולם העיצום הכספי לקבל ערעור שהוגש לפי סעיף קטן (א) והורה על החזרת סכום העיצום הכספי ששולם או על הפחתת העיצום הכספי, יוחזר העיצום הכספי או כל חלק ממנו אשר הופקד בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו ועד ליום החזרתו.
<ענבל הרשקוביץ: פרסום 78.
<ענבל הרשקוביץ: הטיל המנהל עיצום כספי לפי פרק זה, יפרסם באתר האינטרנט של הרשות את הפרטים שלהלן, בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול דעתו בקבלת החלטה להטיל עיצום כספי: 1.
<ענבל הרשקוביץ: דבר הטלת העיצום הכספי.
<ענבל הרשקוביץ: מהות ההפרה שבשלה הוטל העיצום הכספי ונסיבות ההפרה.
<ענבל הרשקוביץ: סכום העיצום הכספי שהוטל.
<ענבל הרשקוביץ: אם הופחת העיצום הכספי – הנסיבות שבשלהן הופחת סכום העיצום ושיעורי ההפחתה.
<ענבל הרשקוביץ: פרטים על אודות המפר.
<ענבל הרשקוביץ: שמו של המפר.
<נועה בן שבת: הוגש ערעור לפי סעיף 77, יפרסם המנהל את דבר הגשת הערעור ואת תוצאותיו בדרך שבה פרסם את דבר הטלת העצום הכספי.
<נועה בן שבת: על אף האמור בסעיף זה, לא יפרסם המנהל פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלמסור לפי סעיף 9(א) לחוק חופש המידע, התשנ"ח-1998 וכן רשאי הוא שלא ל]פרסם פרטים לפי סעיף זה, שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי סעיף 9(ב) לחוק האמור.
<נועה בן שבת: " כל הדברים שאמרנו עד אתה הם בכפוף לזה שנבדוק מחדש את ההפרות ונראה אם יש מקום התייחסות אחרת, לפי מה שאדוני ביקש.
<נועה בן שבת: התראה מינהלית" זה נועד למצבים שבהם יש הפרות בתחילת הדרך או הפרות שרוצים קודם להתרות ולהסביר איך לנהוג נכון ולא ישר להטיל עיצומים כספיים, שהרי זאת לא המטרה.
<נועה בן שבת: "78.
<נועה בן שבת: א.
<נועה בן שבת: היה למנהל יסוד סביר להניח כי גוף מוכר הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, המפורטות בסעיף 67 והתקיימו נסיבות המנויות בנהלים שהורה עליהם המנהל, באישור היועץ המשפטי לממשלה, ופורסמו באתר האינטרנט, רשאי הוא להמציא למפר, במקום הודעה על כוונת חיוב, התראה מינהלית לפי הוראות סימן זה; בפרק זה, "היועץ המשפטי לממשלה" – לרבות משנה ליועץ המשפטי לממשלה שהוא הסמיכו לעניין זה".
<נועה בן שבת: בהתראה מינהלית יציין המנהל מהו המעשה המהווה את ההפרה, יודיע למפר כי עליו להפסיק את ההפרה וכי אם ימשיך בהפרה או יחזור עליה יהיה צפוי לעיצום כספי בשל הפרה נמשכת או הפרה חוזרת, לפי העניין, כאמור בסעיף 71, וכן יציין את זכותו של המפר לבקש את ביטול ההתראה לפי הוראות סעיף 78ב.
<נועה בן שבת: " זאת אומרת שההתראה עדיין לא מטילה את העיצום הכספי אבל במקרה של חזרה על אותה הפרה, כבר יהיה הקנס המוגדל של הפרה חוזרת.
<נועה בן שבת: "בקשה לביטול התראה מנהלית 78ב.
<נועה בן שבת: נמסרה למפר התראה מינהלית כאמור בסעיף 78א, רשאי הוא לפנות למנהל בכתב, בתוך 30 ימים, בבקשה לבטל את ההתראה בשלן כל אחד מטעמים אלה: 1.
<נועה בן שבת: המפר לא ביצע את ההפרה.
<נועה בן שבת: המעשה שביצע המפר, המפורט בהתראה, אינו מהווה הפרה.
<נועה בן שבת: קיבל המנהל בקשה לביטול התראה מנהלית, לפי הוראות סעיף קטן (א) רשאי הוא לבטל את ההתראה או לדחות את הבקשה ולהשאיר את ההתראה על כנה.
<נועה בן שבת: החלטת המנהל תינתן בכתב ותימסר למפר בצירוף נימוקים.
<נועה בן שבת: הפרה נמשכת והפרה חוזרת לאחר התראה 78ג.