GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יואב ארבל: אמר עורך דין אברהם שמדובר בנוהל תמיכות, אבל זה לא.
<יואב ארבל: אנחנו קראנו לזה סוג של תמיכות לייט.
<יואב ארבל: אין פה פרסום לציבור, אין פה את כל המהלך המסורבל.
<יואב ארבל: יש פה רק כללים שלמען השוויוניות יקבעו את חלוקת התקנים בין משרדי הממשלה.
<יואב ארבל: מכיוון שאנחנו שומעים מהשטח, לגבי אוכלוסיות מיוחדות, בעלי מוגבלויות ונוער בסיכון, שמאוד קשה למצוא מקומות שיסכימו לקבל אותם, נראה לנו באמת נכון להחריג את האוכלוסיות האלה מהסעיף האלה כי אחרת זה יהיה לגמרי בלתי אפשרי.
אלי אלאלוף: מה אומר משרד המשפטים?
<דרור גרניט: אין לי מה לומר.
אלי אלאלוף: לי אין בעיה להחריג את שתי האוכלוסיות.
<שלי נורדהיים: גם אנחנו סבורים שצריך להחריג ולהקל על אנשים עם מוגבלות וגם עם אנשים בסיכון.
<שלי נורדהיים: אני חושבת שקודם צריך למצוא להם שירות משמעותי ורק אחר-כך, אם אין ברירה, למצוא להם גם בהחרגה.
<נועה בן שבת: כרגע מדובר על החרגה מבחינת התקנים.
<נועה בן שבת: מבחינת מבחני השוויון עדיין לא דיברנו.
<שלי נורדהיים: אנחנו גם בעד להחריג אותם אבל קודם כל לעשות את הניסיון המשמעותי ולתת להם שירות משמעותי.
<שלי נורדהיים: שהם באמת יוכלו לתרום למדינה וירגישו שהם חלק מהשירות הלאומי.
אלי אלאלוף: אני בטוח שזאת היתה הכוונה.
<נועה בן שבת: קודם אמרתי שאולי הם יכולים לממן גוף שאינו מפעיל.
<נועה בן שבת: הם יכולים לממן רק גוף שעומד בתנאים של גוף מפעיל.
<נועה בן שבת: סליחה, זאת היתה טעות.
<נועה בן שבת: אנחנו מדברים כרגע על העניין של הקצאת תקנים.
<ידעיה לוין: אם מדברים על החרגה של אוכלוסיית בעלי צרכים מיוחדים וצעירים עם רקע של סיכון ומצוקה, הייתי מבקש החרגה גם בתפקיד, למרות שזה לא הסעיף הזה.
<ידעיה לוין: בחוק של היום, צעיר או צעירה שרוצים לעבוד עם בעלי חיים, באוכלוסייה הרגילה אין דבר כזה.
<ידעיה לוין: נתקלנו במקרה בשבוע שעבר שצעיר וצעירה שרצו לעבוד בעמותה שעומדת בכללים של השירות הלאומי עם בעלי חיים ולא נותנים להם לעבוד עם בעלי חיים בטענה שבתפקיד כיום זה בלתי אפשרי.
<ידעיה לוין: יש עשרות צעירים שעובדים עם בעלי חיים וזה מציל להם את החיים.
<ידעיה לוין: קשה להם לפעמים לתקשר עם בני אדם, עבודה עם בעלי חיים מרימה אותם.
<ידעיה לוין: זאת פעם ראשונה שהם מרגישים נצרכים.
אלי אלאלוף: ברגע שיש התייחסות ספציפית אליהם ומשלבים אותם, אז כל הפרטים הנוספים ייבדקו.
<ידעיה לוין: צריך להחריג את זה כי היום אסור להם לעשות את זה.
אלי אלאלוף: אנחנו מתקנים את זה.
<נועה בן שבת: אנחנו מדברים על הצעה שהוזכרה פה בדיון הקודם.
<נועה בן שבת: אנחנו אומרים שהשירות יבוצע בתחומי השירות בלבד והתפקידים שבהם יועסק המתנדב הם בתחומי השירות.
<נועה בן שבת: עלתה אמירה שאולי לאנשים עם מוגבלות אפשר להעסיק בתחומים שהם לא תחומי השירות.
<נועה בן שבת: הבקשה היתה לגבי משרדי ממשלה בתחומים שהם לא תחומי השירות.
<נועה בן שבת: אתה אומר שזה לא רק במשרדי הממשלה אלא במקום אחר גם בתחום שהוא לא בתחום השירות.
מיקי לוי: פגשתי מתנדבות שעבדו בגן החיות התנכ"י.
שלום ג'רבי: אני בדעה שבכל מקום שבו אפשר לקדם את האוכלוסייה הזאת צריך לקדם אותם.
שלום ג'רבי: לכן חלקתי על משרד המשפטים בעניין.
שלום ג'רבי: אותן אוכלוסיות מיוחדות, בואו נמצא להן מקום שמתאים להן כדי שהן יעשו שירות לאומי כדי שאחרי זה יוכלו להשתלב במעגל התעסוקה.
שלום ג'רבי: אני חושב שלא רק במשרדי הממשלה אלא גם בעמותות שעומדות בקריטריונים שמותר להפעיל שם.
שלום ג'רבי: התחום הוא לא תחום שמוכר לבני שירות רגילים.
שלום ג'רבי: אני בעד לפתוח לאותן אוכלוסיות.
<נועה בן שבת: השאלה: האם אתה לא מכרסם במה שאתה אומר?
<נועה בן שבת: אתה אומר ששירות לאומי אני מבצע בתחומים מסוימים.
שלום ג'רבי: אני מסכים איתך אבל אני לא אתן לילדה או ילד רגיל לשרת שם בשום אופן.
שלום ג'רבי: לפני חמש שנים היו בסך-הכול 84 בעלי צרכים מיוחדים שעושים שירות לאומי.
שלום ג'רבי: היום יש מהפכה אדירה ויש 1,500 בעלי צרכים מיוחדים ויש 700 בני נוער בסיכון ויש 100 נערים עם רישום פלילי.
שלום ג'רבי: מה אנחנו רוצים בסוף?
שלום ג'רבי: בסוף אנחנו רוצים שהם ישתלבו במעגל התעסוקה והלימודים.
שלום ג'רבי: אנחנו רוצים לעזור להורים שלא יצטרכו אחרי זה ללוות את דור ההמשך במיליוני שקלים.
שלום ג'רבי: הנה יש כאן תשואה.
שלום ג'רבי: הצבא לא רוצה אותם, אנחנו מוכנים לקלוט אותם ולעזור להם.
שלום ג'רבי: בואו נאפשר להם.
אלי אלאלוף: בוא לא נגיד שהצבא לא רוצה אותם.
שלום ג'רבי: מתקשה, מתקשה, אני חוזר בי.
<דרור גרניט: ברשות אדוני, אני רוצה להסביר.
<דרור גרניט: השורה התחתונה היא שיש טיוטה של נוסח ראשוני שעיבדנו.
<נועה בן שבת: יש טיוטה של נוסח ראשוני בעמוד 20.
שלום ג'רבי: היא מאוד צרה.
<נועה בן שבת: הרי כל השאלה פה היא הרוחב.
<נועה בן שבת: השאלה: האם נאפשר לאדם עם מוגבלות, בגלל המוגבלות, לעבוד גם בתפקיד משרדי באיזה משרד שבכלל לא קשור לתחומי רווחה.
<נועה בן שבת: אני לא יודעת לאן הדברים יתגלגלו.
<נועה בן שבת: אולי אתם יכולים להגדיר איזה מגבלות?
<דרור גרניט: יש לנו טיוטה של נוסח ואנחנו נעביר אותה עוד היום.
אלי אלאלוף: עוד היום.
<דרור גרניט: ברשות אדוני אני אסביר את הדילמה.
<דרור גרניט: התפישה הכללית של החוק הזה היא תפישה של התנדבות של פרטים לטובת הכלל.
<דרור גרניט: כלומר, הנחת העבודה הבסיסית היא שהפרט מתנדב לשירות לטובת הציבור הרחב.
<דרור גרניט: זה השירות הלאומי או הקהילתי.
<דרור גרניט: לכן אנחנו תוחמים את המקומות ואת סוגי המקומות שבהם אפשר לבצע את ההתנדבות לתחומים מסוימים ולמקומות מסוימים.
<דרור גרניט: עכשיו אומרים שיש כאן שתי אוכלוסיות מיוחדות, בעלי המוגבלויות ונוער בסיכון.
<דרור גרניט: לגביהם אומרים יש לנו תכלית שפחות חשוב לנו שהם יתרמו לכלל ויותר חשוב לנו שהם ייתרמו.
<דרור גרניט: כלומר, לראות את הפלטפורמה של השירות האזרחי כפלטפורמה שדרכה אנחנו מקדמים אותם, משלבים אותם ופותחים להם הזדמנויות.
<דרור גרניט: באמירה הזאת גלומה השאלה: עד כמה רחוק הולכים?
<דרור גרניט: עד כמה נוגסים באבני היסוד של ההסדר כדי לשנות את ההסתכלות מהסתכלות של תרומה לכלל לתרומה של הכלל לפרטים המיוחדים האלה?
אלי אלאלוף: זה סימן שלא הבנת מה שמוצע.
אלי אלאלוף: להוציא מישהו מהתלות המוחלטת במערכת על-ידי הכשרתו והפעלתו זה לא עזרה לכלל?
אלי אלאלוף: מישהו עם צרכים מיוחדים, שבאים מאוכלוסיות מיוחדות כאלה ואחרות, שגם נבנות בזכת הפעילות שלהם, זה לא טוב לכלל?
אלי אלאלוף: באמת, על תעשו פלפול של הפלפול של זה.
אלי אלאלוף: אני מציע שנעצור, תודה.
<נועה בן שבת: תעבירו נוסח.
<נועה בן שבת: אני מבינה שיש פה גם את ההסתייגות שדובר עליה ממשרד הרווחה.
<נועה בן שבת: פה הצענו שזה חיוניות השירות לשילובו של האדם עם מוגבלות כמתנדב.
<נועה בן שבת: כעת אני מבינה שאתם אומרים שקודם נעשה ניסיון לשלב אותו בתפקיד אחר.
<נועה בן שבת: ניסיון או שנשקלה האפשרות לשלב אותו?
<שלי נורדהיים: אנחנו רוצים שהשירות שלו יהיה גם משמעותי ולכן זה עונה גם לנציג ממשרד המשפטים.
אלי אלאלוף: אם בזכות הפעילות הזאת הוא ייצא ממעגל הנתמכים האין סופי, זה טוב לכלל.
אלי אלאלוף: גם לאוצר זה טוב.
<שלי נורדהיים: נכון, אבל אני גם רוצה להדגיש לנציג ממשרד המשפטים, שאני מקווה מאוד שאתה מבין שגם התרומה שלהם היא משמעותית וחיונית עם ליווי מתאים.
<שלי נורדהיים: לכן אנחנו רוצים קודם כל לתת עדיפות למקום חיוני.
<שלי נורדהיים: אבל, כמו שאמר מנכ"ל השירות שר שלום, אם באמת לא תמצא להם אז מה תעשה?
<שלי נורדהיים: בגלל זה תימנע מהם הזכות הזאת?
<שלי נורדהיים: תשאל למה אנחנו כמשרד הרווחה מאוד מעורבים פה?
<שלי נורדהיים: בדיוק בגלל הסיבה שעלתה כאן.
<שלי נורדהיים: אנחנו חושבים שצריך לקדם את הזכות של האנשים לשרת שירות מלא ושוויוני ושגם להם תהיה הזכות.
<שלי נורדהיים: חוץ מזה, הם עובדים בהתנדבות שנה שלמה.
<שלי נורדהיים: מה זאת אומרת, לאדם מגיע שכר כשהוא עובד.
<שלי נורדהיים: הוא לא מקבל שכר, הוא עובד בהתנדבות.
<שלי נורדהיים: אתה לא חושב שזה משהו שהוא חלק מההתנדבות למען הכלל?
<שלי נורדהיים: אחרת שיקבל שכר.
אלי אלאלוף: הסוגיה מקובל, נתקדם.
<מרים לסר: אני מארגון שמייצג עולים חדשים.
<מרים לסר: אני חושבת שאוכלוסייה של עולים חדשים שבאים ישירות לארץ כדי להתנדב היא אוכלוסייה שגם צריך להחריג, להתאים את התנאים ולראות באיזה מוסדות הם יכולים לתרום.
<מרים לסר: גם השירות הציבורי צריך לפתוח להם דלתות ולתת להם אפשרות לתרום במקומות שהם יכולים להואיל ולא להגביל אותם בשל קשיי השפה, כאשר יודעים שהם לומדים באולפן במקביל.
<מרים לסר: נעמה עובדת בשביל עמותת "בשביל" והיא מסייעת לעולות החדשות בתחום השירות הלאומי.
בן פזי: אני מעמותת "בשביל".
בן פזי: אנחנו עובדים בליווי של בנות שירות בודדות שמגיעות לארץ מכל העולם.
אלי אלאלוף: כמה מתנדבות כאלה יש?
שלום ג'רבי: בין 300 ל-400.
אלי אלאלוף: הן כבר קיבלו תשובה שהם נכנסו?
שלום ג'רבי: שאלה טובה.
שלום ג'רבי: החוק אומר ששירות לאומי אי-אפשר לעשות בלי פטור מארץ.
אלי אלאלוף: מה קורה עם הפטורים?
שלום ג'רבי: נמרוד ארג'ואן העמיד שם אשת קשר כדי שאנחנו נוכל להפנות אליה את האנשים כדי שיקבלו פטור מהר.
שלום ג'רבי: יש עם זה קצת בעיות.
שלום ג'רבי: יש לנו פגישה בשבוע הבא כדי לקדם את זה, אבל אנחנו עובדים במסלול כדי שהן יקבלו כמה שיותר מהר את הפטור על-מנת שיוכלו להיכנס לשירות הלאומי.
אלי אלאלוף: אני מקבל לחץ לא מתון ומאוד אישי, אז בבקשה תטפלו בזה.
<צחי רביבו: אני סגן מפקד "מיטב" החדש.
<צחי רביבו: אני מכיר את הסוגיה ואנחנו עוסקים בה ולקראת השבוע הבא אנחנו נסדיר אותה.
אלי אלאלוף: לפעמים במשפחה מותר על דברים טובים.
אלי אלאלוף: אלה בנות שנמצאות פה בארץ וממתינות בכיליון עיניים למהלך הזה, אז תטפלו בזה בזריזות הנדרשת.
מירב בן ארי: הן באות במיוחד רק כדי לעשות שירות לאומי?
מירב בן ארי: חייל בודד מגיע מחו"ל כדי לעשות שירות.
מירב בן ארי: אני שואלת שאלה.
מירב בן ארי: חייל בודד נמצא בלוס אנג'לס, הוא רוצה להתגייס ומגיע לפה.
מירב בן ארי: לפעמים הוא חוזר לחו"ל ולפעמים הוא נשאר.
מירב בן ארי: הבנות האלה מגיעות במיוחד, או שהן כבר גרות כאן?
שלום ג'רבי: החוק אומר שמי שיכול לעשות שירות לאומי זה רק מי שהוא אזרח מדינת ישראל אז הן עושות עלייה.
שלום ג'רבי: אלה בנות שעושות עלייה וההורים נמצאים בחו"ל.
שלום ג'רבי: היא בת בודדת והיא עולה לכאן.
שלום ג'רבי: היא אזרחית מדינת ישראל שבאה לגור במדינת ישראל ובאה לעשות שירות לאומי.
מירב בן ארי: ואז היא נשארת?
שלום ג'רבי: לא חובה.
אלי אלאלוף: יש עולים חדשים שבאים ומנסים ואם לא מצליח הם חוזרים.
אלי אלאלוף: בכל מקרה, זה טוב למדינה.
אלי אלאלוף: אני עשיתי דבר כזה לפני 50 שנה ועוד לא התאכזבתי.
בן פזי: אני אשמח להתייחס לשאלות שעלו פה.
בן פזי: רוב המוחלט של הבנות מגיעות במטרה לעלות לארץ, אבל לא כולן.
בן פזי: יש אחוז מסוים של בנות שהן כמו חיילים בודדים, מגיעות כדי לעשות שנה אחת וחוזרות לחו"ל.
בן פזי: מהניסיון שלנו ראינו שככל שיש יותר תמיכה בבנות האלה וככל שיש יותר מעטפת שמקבלת אותן ומחבקת אותן, הן נשארות בארץ.
בן פזי: הן עולות לארץ ורואות את העתיד שלהן פה במדינת ישראל.
אלי אלאלוף: זה ברור, בואו נתקדם.
<ידעיה לוין: לגבי הסעיף שדיברנו עליו קודם, דהיינו, בעלי צרכים מיוחדים ונוער בסיכון.
<ידעיה לוין: אמרנו שנחריג אותם.
<ידעיה לוין: כפי מה שמופיע כרגע זה רק לרשות ציבורית ולא לעמותה.
<ידעיה לוין: אני נותן דוגמא: עבודה עם בעלי חיים.
<ידעיה לוין: כמעט כל מי שעובד עם בעלי חיים זה עמותות ולא רשות ציבורית.
<נועה בן שבת: אולי נבהיר שהתקנים שמחלקת הרשות לעניין של אנשים עם מוגבלות וצעירים בסיכון לא יחולו עליהם הוראות הסעיף אם כי יצטרכו גם הם לעמוד באיזה מבחנים.
<ידעיה לוין: לא רק הרשות, כל מי שמחלק.
<ידעיה לוין: רק להבהיר.
<ידעיה לוין: הסעיף הזה מדבר על תקנים שמשרד ממשלתי מממן לגוף שהוא מחוץ למשרד.
<ידעיה לוין: זה הנושא של הסעיף.
שלום ג'רבי: אמרנו את דעתנו, שאנחנו מדברים כמובן גם בעמותות שעומדות בקריטריונים.
<ידעיה לוין: אבל זה לא כתוב כאן.
שלום ג'רבי: זה הטיפול שעושים.
אלי אלאלוף: יהיה תיקון.
<נועה בן שבת: נביא את זה שוב לוועדה.
<נועה בן שבת: לגבי הנושא של העולות הבודדות.
<נועה בן שבת: אנחנו מבינים שצריך את העמותות המלוות וצריך לתת להן עזרה.
<נועה בן שבת: באיזה תחומים אנחנו רוצים?
<נועה בן שבת: לפני כמה דיונים דיברנו על הנושא של העולות הבודדות והסמכנו את השר לקבוע בתקנות הוראות מיוחדות לגבי תנאי השירות שלהם.
<נועה בן שבת: מה עוד אתם רוצים?
<נועה בן שבת: איך אתם רוצים לתרגם את זה עכשיו פה לחקיקה?
<נועה בן שבת: אתם רוצים גם פה שאפשר לממן תקנים?
<נועה בן שבת: אני לא חושבת שהרשות מממנת תקנים, אז זה לא נוגע למימון תקנים.
<נועה בן שבת: אתם רוצים העסקה בתחומים שהם לא תחומי השירות הלאומי?
<נועה בן שבת: צריך לשאול אם יש לזה הצדקה.
<נועה בן שבת: לא ברור מה הבקשה.
<יואב ארבל: זה כבר נמצא בפנים.
אלי אלאלוף: ישלבו אותם בכל המערכת כדי שירגישו ישראלים מהיום הראשון, אחרת כל הזמן ירגישו עולים חדשים.
<מרים לסר: שלחנו אתמול בקשה.
<נועה בן שבת: אני לא מקבלת את ההחלטות פה.
<נועה בן שבת: זה המקום להעלות את הבקשות ולהגיד מה אתם רוצים.
בן פזי: אני אגיד בקצרה שהבקשה שלנו היתה לעגן בתוך החוק את ההתייחסות לאוכלוסייה של בנות עולות.
בן פזי: כמו שיש התייחסות מיוחדת לבעלי צרכים מיוחדים ולנוער בסיכון, לתת לזה עיגון מבוסס יותר בתוך החוק.
<מרים לסר: כרגע זה ניתן לפי החלטת השר הממונה על השירות האזרחי ולפי ראות עיניו ורחשי ליבו ולא משהו מעוגן בחוק שלהם מגיעים תנאים מיוחדים.
<נועה בן שבת: אנחנו לא יודעים מה הם תנאי השירות.
<נועה בן שבת: האם זאת דירה יותר מצוידת?
<נועה בן שבת: האם זה חופשות יותר ארוכות?
<נועה בן שבת: לכן אמרנו שנשאיר את זה לשר.
<נועה בן שבת: אני מפנה לסעיף 89ב בעמ' 86: "תנאי השירות של מתנדבים ככל שלא ייקבעו בתוספת, השר רשאי לקבוע הוראות בעניינים האלה ורשאי לקבוע הוראות כאמור לגבי סוגי מתנדבים שונים, לרבות מתנדבים עולים חדשים בהתאם למאפייניהם המיוחדים".
<נועה בן שבת: השאלה: האם צריך פה בחוק לקבוע הוראות מעבר לזה?
<נועה בן שבת: אני מציעה שתעלו את הדברים שלכם פה בוועדה.
<נועה בן שבת: תגידו מה אתם רוצים.
<נועה בן שבת: תגידו מה הצרכים שאתם חושבים שצריך לכתוב אותם בחוק.
<נועה בן שבת: מה צריכה לקבל בת שירות עולה?
<מרים לסר: מבחינת השכר, למשל, שהשכר יהיה יותר גבוה בגלל שאין לה משפחה תומכת שנמצאת איתה פה בארץ.
<מרים לסר: מבחינת ימי החופש, שיהיו לה יותר ימי חופש כדי שתוכל לבקר את המשפחה או כשהמשפחה באה לבקר אותה.
<מרים לסר: מבחינת ההצטיידות של הדירה.
<מרים לסר: פשוט לעבור על כל הסעיפים - - -
<דרור גרניט: יש פה שאלה אם צריך לרדת ברזולוציה כזאת.
שלום ג'רבי: לגבי ימי חופש היא צודקת.
שלום ג'רבי: בסוף הבת עובדת במקום מסוים.
שלום ג'רבי: יש לה 22 ימי חופש כמו לכל בת שירות לאומי.
שלום ג'רבי: מעבר לזה יש עוד 15 ימים בגלל שהיא עולה בודדה לטיסה לחו"ל.
שלום ג'רבי: המקום שבו הבת משרתת בסוף רוצה שהיא תשרת אצלו.
שלום ג'רבי: אם נטיל על אותו מקום שירות לשלם משכורת יותר גבוהה וגם לתת ימי חופש, אז הוא לא ירצה להתעסק איתה.
שלום ג'רבי: צריכים להבין בזהירות כדי שלא נפגע.
שלום ג'רבי: כולנו כאן רוצים בטובתן.
שלום ג'רבי: צריך להבין, אחרי שאנחנו כותבים הכול, היא צריכה לשרת במקום.
שלום ג'רבי: אם יש לי עמותה ואני יכול לקבל בת שירות שהיא לא עולה והיא תעשה יותר ימים ופחות כסף אני אקח אותה ולא את העולה החדשה.
שלום ג'רבי: לכן צריכים להיזהר במה שאנחנו נותנים.
שלום ג'רבי: מה שאפשר לתת ולעזור אנחנו נעזור.
שולי מועלם-רפאלי: כן ברור לחלוטין שבחוק ובמהות שלו אנחנו רוצים לעודד את השירות של העולות הבודדות.
שולי מועלם-רפאלי: בעינינו יש לזה חשיבות אדירה, בין אם הן נשארות ובין הן חוזרות אחר-כך לקהילות שלהן בחוץ לארץ.
שולי מועלם-רפאלי: אני כן חושבת שצריך בתוך התקנות שיתקין השר שיהיה איזה מבנה ברור של הזכויות שלהן.
שולי מועלם-רפאלי: גם אם אני מקבלת את עמדת הרשות לגבי יותר מידי חופש, אבל כן להתייחס להצטיידות של הדירה, כן לגבי שבתות וחגים.
שולי מועלם-רפאלי: איפה האיזון שאנחנו יוצרים בין הרצון שלנו שהן תבואנה לשרת והתנאים שאנחנו יכולים להעניק להן בתוך ההבנה שאנחנו לא רוצים ליצור איזה בומרנג.
שלום ג'רבי: אבל זה לא שייך לחוק.
שולי מועלם-רפאלי: בדיוק, אבל לא בתוך החוק.
שולי מועלם-רפאלי: לכן קיבלתי את העמדה של הרשות ושל הוועדה, שהשר יתקין את התקנות הרלוונטיות לעולות הבודדות, שהן הקבוצה שאנחנו רוצים להתייחס אליה.
שולי מועלם-רפאלי: אני לא רוצה שתהיה פה טעות למי אנחנו מתייחסים.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו מתייחסים לבנות או בנים שעולים ובודדים.
שולי מועלם-רפאלי: בודדים עולים ולא בודדים בהגדרות רחבות יותר, שאנחנו מכירים ממקומות אחרים.
שולי מועלם-רפאלי: שם יש מענה הרבה יותר נכון בחוק.
אלי אלאלוף: אני בטוח שכשהשר יכתוב את התקנות האלה הוא ייתן גם תשובה תקציבית.
אלי אלאלוף: אי-אפשר להטיל את זה על העמותות.
אלי אלאלוף: אנחנו צריכים להיזהר, כמו ששר שלום אמר שלא יקבלו את הבנות וזה יחזור כמו בומרנג.
<אורטל יוחפז: אני מהפרקליטות הצבאית.
<אורטל יוחפז: אנחנו רק מבקשים שיהיה ברור שצריכה להישמר פה בכורה לשירות הצבאי.
<אורטל יוחפז: כלומר, שלא ייווצר מצב שבו אותה בחורה עולה בודדה תקבל יותר מאשר מי שעושה בדיוק את אותו המסלול בצבא.
שולי מועלם-רפאלי: האמת, אם זה לא היה עצוב זה היה מצחיק מה שאת אומרת.
שולי מועלם-רפאלי: המציאות היא כל-כך הפוכה, שאני חושבת שזה די מביך שאת אומרת דבר כזה.
שולי מועלם-רפאלי: סביב השולחן הזה לאף אחד אין שאלה ביחס לקדימות השירות הצבאי.
שולי מועלם-רפאלי: לאף אחד אין שאלה על הזכויות החשובות של חיילים בודדים.
שולי מועלם-רפאלי: להיפך, אני אמרתי מאוד מאוד בזהירות את מה שאמרתי, בדיוק בשביל שזה לא ישתמע.
שולי מועלם-רפאלי: לאף אחד אין שאלה.
שולי מועלם-רפאלי: זה לא אומר שאנחנו לא רוצים לעודד בנות, שאם הן לא תעשנה שירות לאומי, הן לא תבואנה לכאן.
<אורטל יוחפז: ברור, לא אמרתי לא לתת להן.
<אורטל יוחפז: אמרתי שרק צריך לשים את הלב לדבר הזה.
שלום ג'רבי: אנחנו מסתפקים במה שהצבא מקבל, להשוות את התנאים.
<מרים לסר: בחצי מזה נסתפק.
אלי אלאלוף: בעיקרון, אני מכבד את צה"ל, אבל לצערי, בזמן האחרון בצה"ל יש איזו גישה של צמצום תנאי השירות לאוכלוסיות מיוחדות כאלה ואחרות כדי שיהיה שווה לרמה של האזרח הכי חלש במדינה.
אלי אלאלוף: אני מציע, נשמור על כבוד צה"ל, על עדיפותה שירות הצבאי על השירות האזרחי, זה ברור.
אלי אלאלוף: אבל תתחשבו גם אתם בתוך המערכת והשיקול לטובת החלשים יישמר ברמה הנדרשת היום.
אלי אלאלוף: אם את רוצה שיעור פרטי אני אתן לך.
<נועה בן שבת: אני רוצה לסכם את הנקודה.
<נועה בן שבת: כרגע הכנסנו את זה בהוראה תחת סעיף 89ב' שמדבר על "השר באישור הוועדה רשאי לקבוע הוראות".
<נועה בן שבת: כלומר, אנחנו עוד לא מדברים על תקנות חובה.
<נועה בן שבת: אני מבינה שהרוח פה אומרת שלגבי העולים החדשים הבודדים צריך יהיה לקבוע תקנות.
אלי אלאלוף: זה לא תקנות, זאת התייחסות מיוחדת.
<נועה בן שבת: זה לא עניין של רשות.
<נועה בן שבת: אתם רוצים לחייב את השר לתת את הדעת.
<עודד גרניט: אני לא יודע.
<עודד גרניט: אני לא הייתי מציע להפוך את זה לתקנות חובה.
<עודד גרניט: החוק הזה מספיק קשה ועמוס ברמת היקף התקנות שהוא מצריך לייצר.
<עודד גרניט: גם לגופו של עניין יש פה שאלה שהיא מאוד מאוד דינאמית.
<עודד גרניט: יש דברים שלא חייבים אותם בתקנות ואפשר לייצר אותם בכל מיני כללים.
<עודד גרניט: יש דברים שצריך יהיה לייצר בתקנות.
אלי אלאלוף: כתוב רשאי.
אלי אלאלוף: אני מסכים איתך, סוף סוף.
<עודד גרניט: לכבוד הוא לי.
<נועה בן שבת: אתם רוצים לציין פה שזה מתנדבים עולים חדשים בודדים?
שלום ג'רבי: אדוני היושב ראש, כפי שדיברנו.
<מרים לסר: אז השר יהיה רשאי ולא חייב לקבוע תקנות?
שולי מועלם-רפאלי: המילה "רשאי" היא מספיק חזקה.
שולי מועלם-רפאלי: אני אומרת את זה באופן אמיתי.
שולי מועלם-רפאלי: אם היינו חושבים שצריך פה נוסח אחר, אז היינו כותבים אותו.
שולי מועלם-רפאלי: המילה "רשאי" לא מאפשרת התעלמות.
שולי מועלם-רפאלי: אני גם לא חושבת שזאת הרח שעוברת מפה.
שולי מועלם-רפאלי: יש אחריות של המנהלת, יש אחריות של השר.
אלי אלאלוף: לסיכום, אנחנו אוהבים את צה"ל, אוהבים את העולים וכולם רצויים במדינה הזאת.
אלי אלאלוף: בזכות צה"ל אנחנו פה.
מירב בן ארי: שמעתי את היושב ראש מדבר על זה במליאה, נכון?
אלי אלאלוף: בלי קונטקסט.
<נועה בן שבת: אנחנו חוזרים לסעיף 64ז.
<נועה בן שבת: אמרנו שהרשות צריכה להודיע בכל שנה על מספר התקנים.
<נועה בן שבת: יש לכם תאריך?
<נועה בן שבת: זה הנושא של חלוקת התקנים בידי הרשות, שהרשות מרכזת אצלה את כל התקנים למטרת חלוקתם.
שלום ג'רבי: ב-1 לספטמבר מתחילים את השירות.
<נועה בן שבת: בשנה שקדמה לה.
שלום ג'רבי: זה לא טוב.
שלום ג'רבי: אם אחרי זה פתאום תהיה עמותה נוספת חדשה שמשרד החינוך יחליט - - -
אלי אלאלוף: מתי אתה ממליץ?
שלום ג'רבי: דוד, תעזור לי, אתם הגוף המפעיל הגדול.
<דוד פלבר: היום, כשאנחנו מבקשים להציב בנות בספטמבר בבתי הספר, אנחנו בינואר הקודם, בערך סביב חנוכה, מודיעים לעמותות מה תהיה הדרישה שלנו.
<דוד פלבר: יש להן מינואר ועד אוגוסט לחפש ואז לעשות הכשרה בקיץ ולהציב אותן בספטמבר.
<דוד פלבר: אני חושב שעד ינואר לגבי ספטמבר העוקב.
אלי אלאלוף: אנחנו מתייחסים ללוח הלועזי?
<נועה בן שבת: ינואר אפשר לכתוב בלוח לועזי.
<נועה בן שבת: הדיווח בינואר לגבי ספטמבר הבא.
<נועה בן שבת: לפני שעוברים לסעיף 65 שאלה לצבא לגבי נושא האישורים.
<נועה בן שבת: היה פה סעיף שנגע למתן האישורים על אי קריאה לשירות.
<נועה בן שבת: היה סעיף כזה ואנחנו המרנו אותו בסעיף 3א'.
<נועה בן שבת: יש פסקאות שמדברות על למי אפשר לקרוא לשירות ובין השאר מי שצה"ל אישר "כי לא נקרא לשירות וכי אינו צפוי להיקרא לשירות".
<נועה בן שבת: אני רוצה לוודא שהדבר הזה מקובל עליכם.
<נועה בן שבת: אנחנו לא צריכים לעשות פה את הוראות העברת המידע.
<נועה בן שבת: אני לא חושבת שצריך להיכנס בחקיקה ראשית לדברים האלה.
<נועה בן שבת: אני מניחה שאתם יכולים למסור את המידע הזה.
<נועה בן שבת: אתם תמסרו את האישורים בדרך שתמצאו לנכון או שאתם רוצים סעיף מפורש לסעיף הזה?
<צחי רביבו: תודה שאת מעלה את זה.
<צחי רביבו: בסוגיה הזאת רצינו לחדד את סוגיית התפקידים.
<צחי רביבו: כשאנחנו שולחים חייל לשירות מחוץ לצבא לימל"ים מסוימים, מאוד חשוב השוני בין הגדרת התפקידים.
<צחי רביבו: אם אנחנו שמים חייל שמשרת בימ"ל איקס ושמים בתפקיד מקביל מי שעושה שירות- - -
שולי מועלם-רפאלי: מה זה ימ"ל?
<צחי רביבו: יחידה מחוץ לצבא.
<צחי רביבו: למשל, משטרת ישראל.
<צחי רביבו: אתה שם חייל בתפקיד מבצעי של סייר.
<צחי רביבו: אם מישהו עושה שירות לאומי הוא לא יבצע את אותו תפקיד מקביל, כי יש שוני בין השירות הצבאי לשירות האזרחי.
<נועה בן שבת: חיילת ששירתה בבית ספר שדה ולצידה חיילת מהשירות הלאומי?
<צחי רביבו: אנחנו חושבים שעדיין נכון להגדיר את התפקידים בדגש של תפקידים מבצעים בגלל השוני ביניהם כי יש שם שוני.
שולי מועלם-רפאלי: מה מבצעי בחיילת שהיא מורה בבית ספר שדה לבין בת שירות לאומי.
<צחי רביבו: חידדתי את השוני.
<אורטל יוחפז: יש שוני גם בהקשר הזה.
<אורטל יוחפז: חיילת עושה תורנויות, עושה טירונות, יש עליה חובות אחרות.
שולי מועלם-רפאלי: ברור, אבל כשהם מגיעות למקום השירות הן עושות את אותה עבודה.
אלי אלאלוף: אפשר להבין על מה אתם מדברים?
<נועה בן שבת: אני שאלתי לגבי נושא האישורים.
<נועה בן שבת: אני מבינה שאין בעיה והסעיף הזה מספק.
<נועה בן שבת: הם יעבירו לרשות את המידע מי הם האנשים שלא נקראו לשירות.
<דרור גרניט: אתם משיבים על אנשים ספציפיים?
<צחי רביבו: בוודאי, בהתאם לשמות שיועברו.
<דרור גרניט: לא רק השמות שיועברו.
<דרור גרניט: בואו ניקח דוגמה קונקרטית של נער ערבי מיישוב בנצרת.
<דרור גרניט: אתם לא קוראים לו לשירות חובה.
<דרור גרניט: עכשיו הוא רוצה לגשת לשירות לאומי.
<דרור גרניט: כדי להגיע לשירות הלאומי הוא צריך להביא מסמך מהצבא?
<דרור גרניט: איך יתרחש התהליך?
<דרור גרניט: איך הרשות תדע שאותו פלוני מלכתחילה פטור משירות?
<דרור גרניט: האם הם צריכים לפנות אליכם עם שמו?
<צחי רביבו: ניתן לקבל את השמות של מי שפטור משירות ונעביר את זה בצורה סדורה.
<צחי רביבו: אותו פלוני ערבי לא מחויב בגיוס מלכתחילה.
שלום ג'רבי: אני רוצה שיהיה ברור.
שלום ג'רבי: אדוני היושב ראש, כל מה שקשור למגזר הלא יהודי, אין שום קשר לצבא.
שלום ג'רבי: הם לא צריכים להביא אישור מהצבא.
שלום ג'רבי: אנחנו לא מערבבים את הנושא הזה.
שלום ג'רבי: היושב ראש יודע כי ישבנו איתו בעניין עם גורמים מסוימים במגזר הלא יהודי.
שלום ג'רבי: לכן הדברים האלה צריכים להיות ברורים.
שלום ג'רבי: אני חושב שהיושב ראש בקיא מאוד בעניין.
שלום ג'רבי: למגזר הערבי הלא יהודי אין קשר לצבא ואנחנו לא צריכים שום אישור מהצבא והם גם לא עוברים בלשכת הגיוס.
מיקי לוי: יתרה מכך, ברגע שיהיה להם אישור תהיה להם סטיגמה.
שלום ג'רבי: השאלה הנוספת היא: כאשר בחור שסיים שמינית וקיבל פטור מצה"ל, לא חשוב מה הסיבה.
שלום ג'רבי: האם הצבא מעביר לנו את רשימת אותם הבחורים הצעירים האלה שקיבלו פטור מצה"ל, כדי שנעניין אותם בשירות הלאומי האזרחי.
שלום ג'רבי: נכון להיום זה לא נעשה.
שולי מועלם-רפאלי: זה הזמן.
<יואב ארבל: רק לחדד.
<יואב ארבל: אנחנו לא רוצים שהמתנדבים והמתנדבות מהמגזר הערבי יהיה להם קשר כלשהו עם הצבא.
<יואב ארבל: רצינו לוודא שכאשר יהיו לנו את תעודות הזהות שלהם ונעביר אותן אליכם, תאשרו לנו שהם לא נקראו לשירות.
מיקי לוי: הוא מדבר על מהלך הפוך.
מיקי לוי: שר שלום שואל האם אנחנו יכולים לקבל מכם את אותם שמות בתעודות הזהות כדי שאנחנו נפנה אליהם ונעניין אותם.
מיקי לוי: החשיבות של שילובם בחברה הוא ברור.
אלי אלאלוף: כל הסוגיה שאנחנו מדברים בה לא תיכנס לחוק.
אלי אלאלוף: זה עניין של נוהל בין צה"ל לבין הרשות.
אלי אלאלוף: זה עניין טכני, המהות היא ברורה.
אלי אלאלוף: אנחנו לא עושים שום התייחסות בחוק.
אלי אלאלוף: יכולים להיות נהלים בין הצבא לרשות.
אלי אלאלוף: זאת טכניקה פשוטה וכל מה שאמרתם מקובל על כולם.
<צחי רביבו: רק לסיים בסוגיה שהעליתי בעניין התפקידים.
<צחי רביבו: השוני בין התפקידים שמבצע חייל שמשרת מחוץ לצבא אל מול שעושה, בהתאם להצעת החוק.
אלי אלאלוף: אני מבטיח לך שבשירות הלאומי לא תמצא בנות שהולכות - - -
<נועה בן שבת: הם מדברים מחוץ לצבע, למשל, צעירים שנמצאים בשב"ס, משטרה וכדומה.
אלי אלאלוף: אני מציע שתתאמו את הנוסח.
<צחי רביבו: אנחנו חושבים שזה מהותי.
אלי אלאלוף: אני מציע שתנסחו את זה ביניכם ותביאו את זה ליועצת המשפטית שתכלול את זה בהתאם.
<נועה בן שבת: אדוני, אני רק רוצה לציין שיש פה שאלה אם בכלל צריך להגיד את זה בחקיקה או שכל אחד מהגופים שמקבלים את החיילים תהיה מדיניות לשים בתפקידים שונים.
<נועה בן שבת: לא צריך את זה בחקיקה ראשית.
<צחי רביבו: זה דבר מאוד מהותי.
אלי אלאלוף: אני שוב חוזר ופה אני מסיים את הדיון הזה.
אלי אלאלוף: אתם תשבו ותנסחו נוסח שמתאים לשני הצדדים.
אלי אלאלוף: אם נחשוב שזה טוב, נכלול ואם לא, נסתפק בנוהל.
<שלי נורדהיים: צריך להגיד, אדוני, שזה לא עמדת משרד הביטחון כפי שידועה לחברי הכנסת המתעסקים בזה.
אלי אלאלוף: שלי, רצית להעלות נושא אבל אם עוזבת אין טעם לקיים נושא כשאת לא תהיי.
<שלי נורדהיים: נציג הצבא רצה שאני אשתתף אבל נראה שמיצינו את הדיון הזה.
<נועה בן שבת: "סעיף 65, ניגוד עניינים.
<נועה בן שבת: גוף מוכר לא יפנה מתנדב לשירות בגוף מפעיל, אם קרוב משפחה של המתנדב עובד באותו גוף מפעיל או נושא משרה בו והמתנדב צפוי להיות כפוף אליו במישרין או בכפיפות מינהלית במהלך השירות" זאת תוספת שהוספה במהלך הדיונים פה.
<נועה בן שבת: "ואולם המנהל רשאי לתת היתר להפעלת מתנדב כאמור, אם שוכנע כי ניתן למנוע את ניגוד העניינים העלול להיווצר בנסיבות העניין וכי הפעלת המתנדב כאמור לא תפגע בטוהר המידות ורשאי הוא להתנות היתר כאמור בתנאים שיראה לנכון".
<נועה בן שבת: זה במקרה שכן יש כפיפות מנהלית או כפיפות ישירה, אז גם אפשר לתת היתר בכפוף לתנאים שנאמרים פה.
<נועה בן שבת: נודע לגוף מפעיל על קיומה של קרבה משפחתית כאמור בסעיף קטן (א) לגבי מתנדב שמשרת אצלו, ידווח על כך לגוף המוכר שהפנה את המתנדב אליו בתוך שבועיים לכל המאוחר".
<נועה בן שבת: דיברנו כבר על נושא איסורי האפליה.
<נועה בן שבת: יש פה נוסח שנמצא פה בחוק.
<נועה בן שבת: אחרי סעיף 16א' יש נוסח לגבי איסור האפליה בהמשך לדיון הקודם.
<נועה בן שבת: "דין המדינה 66.
<נועה בן שבת: לעניין חוק זה דין המדינה כדין כל גוף מפעיל אחר".