GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: נמצא.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת באסל גטאס, בבקשה.
באסל גטאס: אדוני היושב ראש, זאת הזדמנות בדיון הזה על נושא ההפרטה וההסכם בין ההסתדרות לבין האוצר, פעם אחת ולתמיד לשים את הדברים מהזווית שלנו, של הציבור, של השקופים, של המדוכאים לא במגננה, לא בתפיסת עולם כאילו כאשר אנחנו מדברים על הזכות של להיות מועסק על ידי המדינה בכבוד ובחוזה עבודה כמו שצריך, כאילו אנחנו גוזלים משהו או כאילו אנחנו פוגעים בכלכלה.
באסל גטאס: מה שקרה בשנים האחרונות בישראל בנושא ההפרטה, אתם זוכרים מאז נתניהו צייר את הציור שהמגזר הפרטי נושא על גבו את השק הענק שנקרא המגזר הציבורי, דווקא ההפך קורה.
באסל גטאס: זה לא כלכלי להפריט.
באסל גטאס: אני מביא את הנושא של האחיות כדוגמה ברורה.
באסל גטאס: הפרטת השירות הזה גרמה נזקים ואלה נזקים ארוכי טווח גם לכלכלה.
באסל גטאס: מה הסיפור של הכלכלנים, אדוני היושב ראש.
באסל גטאס: אני כלכלן, עשיתי תואר בכלכלה ובמינהל עסקים אבל המזל שלי שגם הייתי לפני כן מהנדס כך שאני יכול לשפוט את הדברים אחרת ולא מהחור של הגרוש.
באסל גטאס: הם שופטים ועושים תכנית עסקית, בודקים, עושים ניתוח כלכלי על היום ולוקחים באריתמטיקה שהם עושים – ואני כאן מבקש מהנציג של האוצר שישמע אותי טוב – ולוקחים רק את הפלוס והמינוס של מה שקורה היום מבלי להסתכל על התמונה.
באסל גטאס: תראו מה קרה לדוגמה בנושא של האחיות בבתי הספר וכאן נגרם נזק.
באסל גטאס: ולמה נגרם נזק?
באסל גטאס: אתה לא יכול לאמוד את הנזק כי מה שנגרם בנושא של הטיפול המניעתי או החינוך לבריאות, אתה יכול להעריך כמה נזק נגרם?
באסל גטאס: אתה לא יכול אבל מה שאתה כן יכול לעשות זה להשוות.
באסל גטאס: תשווה מה ישראל משקיעה בבריאות המניעתית לעומת הבריאות הטיפולית ואתה מוצא שאחוזים בודדים מושקעים, בעוד כל המדינות הראויות בעולם – לפחות 15 אחוזים עד עשרים אחוזים מושקעים במניעה.
באסל גטאס: אני חושב שגם כלכלית לטובת הכלכלה צריך שהשירות הזה של אחיות הבריאות בבתי הספר יוחזר לידי המדינה.
באסל גטאס: בכלל בנושא ההפרטה זה לא אומר תמיד מה שאתה מסתכל על הנוסחה שמראה כאילו החיסכון בהקטנת השירות של עובדי המדינה מביא לתוצאות כלכליות טובות.
באסל גטאס: הרבה פעמים זה עושה הפוך.
אלי אלאלוף: כאיש הדרום אני רוצה לומר שאני זוכר את הסיבה שהלכו לחברה פרטית ולא לשירות ציבורי.
אלי אלאלוף: זה היה מפני שפשוט לא מצאו כוח אדם.
אלי אלאלוף: לא היה כוח אדם.
אלי אלאלוף: הפתרון היה לקפוץ מהר ולתת את זה לחברה כי אז משתחררים מאחריות ממשלתית ומעבירים אותה לקבלן שהוא בקושי יודע היכן הוא והוא אמור לשרת את הציבור.
אלי אלאלוף: היו נסיבות היסטוריות ואני שמח שהיום אתם מדברים בסופרלטיבים על הדרום כי אני אוהב את הדרום שלי אבל תדעו חברים שהמצב הוא לא כל כך ורוד.
אלי אלאלוף: יש הרבה מה לשפר גם באמצעות השירות של המדינה.
אלי אלאלוף: נציג מרכז השלטון המקומי.
<פיני קבלו: מאחר ואנחנו לא היינו צד להסכם - אבל הוא מחייב אותנו ואנחנו אמורים לכבד אותו - שנעשה בין ההסתדרות לאוצר, ומאחר ואני גם מחזיק תיק הרווחה בשלטון המקומי, הנושא של ה-762, יושב כאן חנן פריצקי ממשרד הרווחה, יש בידינו כשלושה מכתבים שאנחנו שלחנו למנכ"ל, המנכ"ל שלח למנכ"ל, על מנת באמת לקבל הסבר על אופן קליטת העובדים ומה העדיפויות שאנחנו נותנים.
<פיני קבלו: אנחנו באמת מתכתבים אתם ואני מניח שאולי חנן יגיד לנו אם זה ממש הסתיים.
מיכל בירן: למה אתם מחכים מהם?
מיכל בירן: תחדד.
<פיני קבלו: אנחנו מחכים מהם לדעת מה סדר העדיפות, איזה עובדים סוציאליים שחשוב שהם יהיו טובים למערכת שהם בסדר עדיפות.
<פיני קבלו: אנחנו נתנו כאן למשל סדרה של המלצות.
אלי אלאלוף: נשאיר את הנקודה הזאת לסיכום.
אלי אלאלוף: תודה, פיני.
<פיני קבלו: לא סיימתי.
<פיני קבלו: יש עוד כמה שאלות שנשאלנו ואני רוצה לענות עליהן.
<פיני קבלו: הנושא של אלף שקלים לעובדי קבלן.
<גיורא ואלה: זה חלק מהסכם המסגרת.
<פיני קבלו: הסכם מסגרת.
<פיני קבלו: אין לנו בעיה עם זה.
<פיני קבלו: העסקת עובדי אבטחה, זה הוסדר עם האוצר במימון ל-12 חודשים וזה ישולם במימון המדינה.
<פיני קבלו: לגבי עובדי ניקיון, לרובם טרם נעשה הסדר בין השלטון המקומי למדינה על אופן קליטתם והמימון שלהם.
<פיני קבלו: אנחנו מתנהלים אתם בנושא.
מיכל בירן: איך אתם עוקבים אחרי העניין של עובדי האבטחה?
מיכל בירן: זה שהכסף עבר, הבנו.
מיכל בירן: מה היכולת שלכם לראות שזה באמת ממומש בשטח ולא הולך לקבלנים?
<אורי שיינין: אני לא בטוח שפיני יודע.
<אורי שיינין: אתה היית בתהליך?
<אורי שיינין: אני יכול לענות בשמם.
<פיני קבלו: אני מסיים.
<פיני קבלו: לגבי סייעות.
<פיני קבלו: כל הסייעות שנמצאות במערכת החינוך הן עובדות של הרשויות המקומיות ואין לנו סייעות שהן עובדי קבלן.
<גיורא ואלה: זה לא מדויק.
אלי אלאלוף: תעשו את הבירור ביניכם.
אלי אלאלוף: אורי, אתה רוצה להשלים משהו?
<אורי שיינין: כן, עוד מילה טובה לשלטון המקומי כי באמת הוא בחזית של חלק גדול מההסכם.
<אורי שיינין: בנושא של עובדי אבטחה, מה שהשלטון המקומי אמר, יש את היחידות של ביקורת שכר, ביקורת על אכיפת חוקי עבודה.
<אורי שיינין: מאחר והם מזמיני שירות, יש להם מכוח החוק להגברת אכיפה.
<אורי שיינין: אמר השלטון המקומי שחלק מהדברים שהיחידות האלה יאכפו, זה גם את קיום ההסכם.
<אורי שיינין: זאת אומרת, מצד אחד הקבלן התחייב לחתום שהוא מעסיק אותם ואם הוא לא מעסיק אותם ויימצא שהוא לא מעסיק אותם, הוא נקנס.
<אורי שיינין: זאת אומרת, נשללים ממנו כספים.
<אורי שיינין: זה אומר עשרים אחוזים מהכסף שמועבר אליו, לא יועבר אליו.
<אורי שיינין: אלה קנסות ברמה מאוד גבוהה.
<אורי שיינין: השלטון המקומי, באמצעות היחידות האלה, אמור לאכוף.
מיכל בירן: אם אפשר, שהם ישלחו לוועדה – אולי לא עכשיו אלא במושב הבא – דוח על התוצאות של הבדיקות האלה.
אלי אלאלוף: גברת מוריה אשכנזי.
אלי אלאלוף: אחר כך אנחנו ניגשים להתחייבויות מול החברה האתיופית.
<מוריה אשכנזי: אני מתייחסת להסכם, בסעיף 15.
מיכל בירן: לעובדים הסוציאליים אתה לא נותן לדבר?
מיכל בירן: הם חלק ניכר מהדיון הזה.
<מוריה אשכנזי: אני מתייחסת לסעיף 15 להסכם שנחתם אשתקד.
<מוריה אשכנזי: "שר האוצר יפעל כי אחיות בריאות התלמיד יועסקו בהעסקה ישירה, כי העובדות הקיימות תיקלטנה למדינה בהתאם לכללים החלים בשירות המדינה וכי הדבר יושלם במהלך 2016".
<מוריה אשכנזי: מה שהפתיע אותנו בשבועות האחרונים, וגם את יושבת ראש הסתדרות האחיות גברת אילנה כהן, זה באמת הנושא שהעלתה חברת הכנסת אורלי לוי.
<מוריה אשכנזי: מה שהולכים לעשות כאן, זה להעביר מחוז אחד בלבד ולהשאיר את יתר האחיות.
<מוריה אשכנזי: יש לי כאן חברות שעובדות והן עובדות קבלן למעלה מעשר שנים, מתמודדות במאבק הזה במשך שנים רבות והן עוברות כמו סחורה עוברת לסוחר מקבלן לקבלן.
אלי אלאלוף: אני חושב שמיצינו את הדיון בנושא האחיות בבתי הספר.
<מוריה אשכנזי: יש לי בקשה.
<מוריה אשכנזי: אני רוצה רק להעלות עוד נושא אחד.
<מוריה אשכנזי: היחס היום הוא כזה שבהתחלה, בשנת 2003 או ב-2007, היו 800 אחיות והיום אצל שני הקבלנים יש אך ורק 375 אחיות.
<מוריה אשכנזי: לכל אחות יש בין 13 ל-17 בתי ספר עם 5,000 תלמידים.
<מוריה אשכנזי: השאלה כאן היא היכן משרד הבריאות.
<מוריה אשכנזי: הקבלנים האלה מביאים את הנתונים ואת המספרים.
<מוריה אשכנזי: הם הלכו לראות באיזה תנאים האחיות האלה עובדות?
<מוריה אשכנזי: הן עובדות בפרוזדורים ובכל מיני חורים, רק לא בחדר האחות.
<מוריה אשכנזי: זאת אומרת, בדיון הקודם שהיה בוועדת העבודה, נציגת אחד הקבלנים באה והתהדרה עם הנתונים.
<מוריה אשכנזי: הנתונים האלה הם פיקטיביים מאחר שאף אחד מהם, כולל האחיות, לא נתן את הדעת לתנאים בהם עובדות האחיות.
אלי אלאלוף: לא התכוננו לדיון על האחיות.
אלי אלאלוף: זה לא היה הדיון.
אלי אלאלוף: היו שאלות מאוד ברורות ואנחנו מנסים להתמודד אתן.
<מוריה אשכנזי: יש כאן הפרת הסכם.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת מסעוד גנאים.
מסעוד גנאים: אני מברך על קיום הדיון החשוב הזה.
מסעוד גנאים: אני מברך את כל האורחים והאורחות.
מסעוד גנאים: אני חושב שאת ההסכם בין האוצר לבין ההסתדרות בקשר להעסקה ישירה, לפחות לחלק מעובדי הקבלן נתן תקווה שהתופעה הזו ששמה עובדי קבלן תחלוף מהעולם.
מסעוד גנאים: תראה אדוני היושב ראש על איזה תחומים אנחנו מדברים.
מסעוד גנאים: אחיות, מורים, עובדים סוציאליים – כל התחומים שהם חשובים מאוד וחיוניים מאוד שכל אחד במקומו עושה עבודת קודש לפי דעתי.
מסעוד גנאים: אני חושב שאת המועסקים האלה, במיוחד האחיות, עובדים סוציאליים, דיברו גם על המורים בתכנית קרב, אני חושב שמגיע להם שיחיו בכבוד ושיועסקו בצורה מכובדת.
מסעוד גנאים: נציג האוצר אמר שהם ימלאו אחר ההסכם לפי ההנחיות ולפי משרד הבריאות.
מסעוד גנאים: אני מקווה שזאת לא חלוקת תפקידים, שהאוצר אומר שהוא בסדר, הוא רוצה למלא אחר ההסכם, אבל העיכוב יבוא ממשרד הבריאות.
מסעוד גנאים: השאלה היא שאלה, למה רק הצפון?
מסעוד גנאים: למה לא כולם?
מסעוד גנאים: ההסכם מדבר על כולם ולא מדבר על אזור גיאוגרפי מסוים.
אלי אלאלוף: אני רוצה לשמוע את הנציגים של העובדים האתיופים.
<דניאל זנבה: תודה על רשות הדיבור.
<דניאל זנבה: אני מאשקלון.
<דניאל זנבה: אני מנהל מוקד הקליטה מעל 12 שנים.
<דניאל זנבה: משפט על מוקדי הקליטה.
<דניאל זנבה: המוקדים הוקמו על ידי משרד הקליטה בשיתוף הרשויות המקומיות.
<דניאל זנבה: מה שקרה בתוך התהליך הזה זה שבעצם אנחנו הכי שקופים.
<דניאל זנבה: אנחנו לא שייכים למעגל התעסוקה.
<דניאל זנבה: אין זכויות הכי בסיסיות, לא העלאה בשכר.
<דניאל זנבה: אותם מספרים שהיו בשנת 2000 קיימים גם היום ואני לא מכיר עובד במדינת ישראל שיש לו תלוש עם אותו שם, אותו בן אדם, אותה מספר תעודת זהות ואותו סכום אותו הוא משתכר.
<דניאל זנבה: לאורך הזמן אנחנו ניסינו לעמוד על הזכויות שלנו.
<דניאל זנבה: רובנו אנשים משכילים וברוך השם הצלחנו.
<דניאל זנבה: שמחנו גם עת נכנסנו לסעיף של שנת 2015, סעיף 14, שמדבר על מוקדי הקליטה כאשר באופק יש כל מיני החלטות ממשלה שקשורות ליוצאי אתיופיה ואומרים שכל הפעילות שקשורה ליוצאי אתיופיה, הייתה אמורה להסתיים ב-30 ליוני.
אלי אלאלוף: אתם כלולים בהסכם הזה?
<דניאל זנבה: כן.
<דניאל זנבה: סעיף 14.
אלי אלאלוף: אולי נקבל תשובה מהאוצר שיאמר לנו היכן זה עומד.
<דניאל זנבה: מצאנו את עצמנו כשאמרו לנו שבינואר 2016 הסאגה הזו של איפה אנחנו ממוקמים תיגמר.
<דניאל זנבה: אבל ב-1 לינואר זה לא קרה ואנחנו שמונה חודשים אחרי ינואר ושוב מצאנו את עצמנו כשאומרים לנו 30 במרץ.
<דניאל זנבה: חיכינו לתחנה הזו וגם בזמן הזה אנשים לא יכלו לתכנן את שולחן העבודה שלהם.
<דניאל זנבה: דבר שני, הם מפוטרים ולא מפוטרים.
<דניאל זנבה: בעצם הם תלויים.
אלי אלאלוף: תן לאוצר לתת לך תשובה כל עוד אתה כאן.
<אורי שיינין: כמו שדניאל אמר כאן, זה הסעיף הזה יחסית היה אמור להיות סעיף מאוד פשוט.
<אורי שיינין: אנחנו כבר היינו בטוחים שהוא מאחורינו אבל אז הסתבר שיש כמה מהמורות כאשר המהמורה המרכזית הייתה – ממש בראשי פרקים – זה שהפעילות היא בעצם כבר לא פעילות שמשרד הקליטה מקיים ואז השאלה היא מאיפה אתה ממשיך את הפעילות הזאת.
<אורי שיינין: זה נמצא במגעים.
<אורי שיינין: כרגע זה במגעים בתוך הממשלה.
<אורי שיינין: אני לא רוצה לשפוך כאן עוד פרטים כי זה ליבו של משא ומתן וזה יכול רק לחבל במשא ומתן, אבל אני אומר שאנחנו נמצאים במשא ומתן מתקדם.
<אורי שיינין: אני מאמין שזה ייפתר.
<אורי שיינין: אני לא צופה איזה שהן בעיות ברגע שהמשא ומתן יגיע לכדי סיום אבל אני אשמח לעדכן את הוועדה בנושא הספציפי הזה בתוך שבועיים עד חודש, אם זה אכן כמו שאני צופה שזה ייפתר.
<יונה אמיתי: פרופסור יונה אמיתי, אני מייצג כאן את איגוד רפואת הילדים ובריאות הציבור מטעם ההסתדרות הרפואית.
<יונה אמיתי: בעברי הייתי במשרד הבריאות.
<יונה אמיתי: אני רק מבקש משפט אחד לומר.
<יונה אמיתי: סעיף 15, שירותי הבריאות של האחיות בבתי הספר, זה נושא כבד מאוד שמחייב דיון מלא, ממוקד ודחוף מאחר ויש כאן הפרה בוטה של סעיף.
<יונה אמיתי: יש הרבה מאוד אנשים, מאות אחיות ומאות אלפי תלמידים שמה שכתוב כאן משפיע עליהם ביום יום.
<יונה אמיתי: הסעיף הזה חייב לקבל דיון של הוועדה, דיון ממוקד ודחוף עם תשובות ברורות ממשרד הבריאות.
אלי אלאלוף: אני רוצה להתחיל לנסות לסכם.
אלי אלאלוף: אני קובע בצורה חד משמעית שההסכם הזה שהוא באמת מהפכני וחשוב התחיל את דרכו ואנחנו היינו מאוד שמחים לראות יותר ביצוע ויותר יישום שלו בכל הסעיפים, כולל אלה שקשורים לבריאות שלדעתי הם יחסית לאחרים מתעכבים.
אלי אלאלוף: אנחנו נקיים דיון בזמן הפגרה, בחודש ספטמבר, דיון מעקב אחרי ההסכם הזה ונוכל לראות את ההתקדמות.
אלי אלאלוף: זה נותן לכם כמעט חודש וחצי מהיום.
אלי אלאלוף: אני יכול להגיד לכם שזה יהיה בסביבות ה-13 עד ה-20 לספטמבר, אז נוכל לראות את ההתקדמות.
אלי אלאלוף: אני אשמח מאוד לקבל מהאוצר כגוף המתכלל ובמגע עם כל הגופים דוח בכתב בעניין הזה, גם על פי בקשתה של חברת הכנסת מיכל בירן.
אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד דבר אחד.
אלי אלאלוף: התהליך הזה היה קודם כל להוציא את העובדים הזמניים ממתכונת העסקה זמנית ואפילו פוגעת בחלק מהמקרים למערכת קבועה בהעסקת המדינה.
אלי אלאלוף: התהליך הזה הוא רק התחלה ולא סוף התהליך לצערי.
אלי אלאלוף: זאת רק ההתחלה.
אלי אלאלוף: אם נחשוב שנגיע בהסכם הזה ל-1,500 עובדים או לאלפיים עובדים, זה סוף פסוק, אז דב יתקן מאותי מיד וייתן לי את המספר המדויק.
אלי אלאלוף: אנחנו מדברים על עשרות אלפים שנמצאים בתהליך של העסקה בלתי ישירה ובצורה, כפי שאמרתי, פוגעת.
אלי אלאלוף: לגבי אחיות בתי הספר.
אלי אלאלוף: לדעתי הדיון צריך להיות לא רק עם משרד הבריאות אלא נעשה אותו עם ועדת החינוך ומשרד החינוך.
אלי אלאלוף: יש כאן היערכות משותפת שצריכה להיות לא אחריות בלבד.
אלי אלאלוף: נקיים את הדיון הזה המיוחד והספציפי הזה בתיאום עם ועדת החינוך כדי שלא אחד יעשה את העבודה של השני.
דב חנין: אדוני היושב ראש, הבקשה שלנו היא שהדיון הזה יהיה מאוד מאוד מהר כי אנחנו במציאות של אולי סכסוך עבודה ושביתה.
אלי אלאלוף: על ההסכם עושים דיון בספטמבר.
אלי אלאלוף: על ההסכם כולו.
אלי אלאלוף: על הנושא של האחיות וכולי, ללכת לכל המשאלות וההערות של הפרופסור שאמר לנו שיש דברים שלא עומדים בהגדרות הרצויות שלנו, נעשה דיון במיוחד עם ועדת החינוך בהשתתפות הנציגים המתאימים.
מיכל בירן: ברגעים אלה הם מפרים את זה.
אלי אלאלוף: לא סיימתי.
אלי אלאלוף: הנקודה האחרונה, באמת כתבתי לעצמי.
אלי אלאלוף: אני פונה באופן אישי היום לשר הבריאות על מנת שיבדוק מחדש את הנושא של הפעלת המכרזים השונים לגבי הפעלת אחיות בבתי ספר בכל האזורים, גם אם לא דיברנו על זה.
אלי אלאלוף: אני חשבתי שאם בצפון ובדרום עושים את זה, אז בוודאי זה טוב לשאר.
אלי אלאלוף: בואו לא נשפוט אוטומטית.
אלי אלאלוף: יכול להיות שאין אפשרות לעשות את זה אבל אנחנו נבדוק.
אלי אלאלוף: נבקש מהשר לתת לנו תשובות.
שולי מועלם-רפאלי: וגם אם כן, למה לארבע שנים.
אלי אלאלוף: אם כן, אנחנו ננהל אתו משא ומתן.
אלי אלאלוף: אתם יודעים שזה אחד השרים הכי נגישים ומשתף פעולה.
אלי אלאלוף: אני מתנצל בפני כל מי שלא קיבל את רשות הדיבור אבל יש לנו דיון חדש.
אלי אלאלוף: היום ה-2 באוגוסט 2016, כ"ז בתמוז התשע"ו, השעה 12:55 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: על סדר היום הצעת חוק לידה בבית (תיקוני חקיקה), התשע"ו-2016 (פ/2726/20).
אלי אלאלוף: חברת הכנסת תמר זנדברג מבקשת דיון חוזר.
אלי אלאלוף: אנחנו שמחים לטפל בבקשה.
תמר זנדברג: תודה רבה אדוני היושב ראש לך באופן אישי ולצוות הוועדה שבאמת נענה לבקשה וקבעו את הישיבה.
תמר זנדברג: אני ביקשתי רביזיה.
תמר זנדברג: אם אתה זוכר, אדוני היושב ראש, בפעם הקודמת התגלעה כאן מחלוקת על הנוסח - והיה חשד שאולי היא גם מרמזת למהות - בין משרד הבריאות לבין ביטוח לאומי.
תמר זנדברג: לכן הגשתי רביזיה כי ההחלטה שהתקבלה לא הייתה מקובלת על שני הצדדים.
תמר זנדברג: אנחנו לא רצינו כולנו להגיע למצב הזה כי כן רצינו שזה יהיה בהסכמה.
תמר זנדברג: אני סברתי לאורך כל הדרך שעל המהות דווקא אין מחלוקת והמחלוקת היא על הנוסח וחתרנו מאוד מאוד להגיע להסכמה על הנוסח.
תמר זנדברג: לאור דיונים בין המשנה למנכ"ל משרד הבריאות ארנון אפק ומנכ"ל המוסד לביטוח לאומי שלמה מור-יוסף – וזה המקום להודות לשניהם – יחד עם הצוותים שלהם, ממשרד הבריאות עורכת הדין טל נשרי ועורכת הדין טליה אגמון, מביטוח לאומי אתי נמרודי, מיכל מזוז, שלומי מור ועליזה ברלזון.
תמר זנדברג: אני חייבת גם לציין את אורי קנדל, יועץ מנכ"ל הביטוח הלאומי.
תמר זנדברג: כל האנשים שציינתי – ואני אומרת את זה כי לי היו אתם מחלוקות ועד הרגע האחרון ובשעות מאוחרות אחר הצהרים ובשעות מוקדמות בבוקר – כולם התגייסו במסירות, באכפתיות, במקצועיות, כמובן יחד עם צוות הוועדה, היועצת המשפטית שלנו עורכת הדין שמרית שקד גיטלין וענת כהן שמואל מנהלת הוועדה.
תמר זנדברג: הגענו לנוסח מוסכם שמונח כאן בפנינו.
תמר זנדברג: זה נוסח שמוסכם על כל הצדדים ולכן מבחינתי אין צורך לדון יותר מדי.
תמר זנדברג: זה באמת עניין של נוסח.
תמר זנדברג: המהות כבר דוברה וסוכמה גם בדיון הקודם ועוד תידון ותסוכם לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
תמר זנדברג: זה מוסכם על כל הגורמים באופן שמקובל עלי.
תמר זנדברג: זה הנוסח ואפשר להצביע עליו ובאמת לצאת לפגרת הקיץ עם תחושה טובה בלב שהתקדמנו עוד שלב עם החוק הזה.
אלי אלאלוף: זאת הכנה לקריאה ראשונה.
<שמרית שקד גיטלין: אדוני, לפרוטוקול.
<שמרית שקד גיטלין: אנחנו צריכים להצביע הצבעה ראשונה אם אנחנו מקבלים את הרביזיה.
<שמרית שקד גיטלין: אם אנחנו מקבלים את הרביזיה, אנחנו יכולים להצביע פעם נוספת כדי לאשר את ההצעה.
<שמרית שקד גיטלין: הרביזיה אושרה.
תמר זנדברג: עכשיו את מקריאה את הנוסח?
<שמרית שקד גיטלין: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – תשלום מענק לידה עבור לידה בבית), השתע"ו-2016 תיקון חוק הביטוח הלאומי בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 42, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: מדובר על זכאות נוספת, מעבר לזה.
<שמרית שקד גיטלין: "(א1) בנוסף להוראות סעיף קטן (א), מבוטחת שילדה תהא זכאית למענק לידה, גם אם לא נזקקה לאשפוז בקשר ללידה, ובלבד שמיילדת או רופא אישרו בתצהיר שניתן על ידי המיילדת או בתעודת רופא, לפי העניין, שנמסרו למשרד הבריאות, ודווח לגביהם למוסד, כי הם נכחו בלידה של המבוטחת וכי היא התקיימה בהתאם להוראות חוזרי משרד הבריאות בעניין לידות בית כפי שהם מפורסמים באתר האינטרנט של משרד הבריאות, לרבות ההוראה בדבר מסירת מידע ליולדת לגבי ביצוע בדיקות סקר יילודים לזיהוי מוקדם של מחלות.
<שמרית שקד גיטלין: (א2) המוסד רשאי ליתן הוראות בדבר אופן הגשת תביעה לגמלה לפי סעיף קטן (א1) ותשלומה.
<שמרית שקד גיטלין: (א3) משרד הבריאות ידווח למוסד לגבי תצהיר או תעודת רופא שנמסרו לו כאמור בסעיף קטן (א1) באופן שעליו יוסכם בין המוסד למשרד הבריאות".
<שמרית שקד גיטלין: תחילה ותחולה תחילתם של סעיפים 42(א1), (א2) ו-(א3) לחוק העיקרי כנוסחם בסעיף 1 לחוק זה ב-1 בחודש שלאחר שלושה חודשים מיום פרסומו של חוק זה (להלן – יום התחילה) והם יחולו על לידה שאירעה ביום התחילה ואילך.
<שמרית שקד גיטלין: נתבקשתי על ידי המוסד לביטוח לאומי להבהיר שכאשר אנחנו אומרים הזכאות למענק לידה היא בלבד שהמיילדת או הרופא אישרו ודווח לגביהם למוסד, כלומר, הזכאות של היולדת היא בתנאי שהיה דיווח ממשרד הבריאות למוסד לגבי הלידה שהתקיימה בהתאם לנהלים.
תמר זנדברג: זה בעצם מה שהניסוח הזה אומר.
אלי אלאלוף: הם רצו הבהרה נוספת.
תמר זנדברג: הבהרה של הניסוח הקיים.
<שמרית שקד גיטלין: זה לא שינוי בנוסח.
<שמרית שקד גיטלין: הנוסח מקובל עליכם?
<שלומי מור: הנוסח מקובל עלינו וגם ההבהרה הייתה חשובה לנו כי חשוב היה לנו להבהיר שהדיווח נמסר למשרד הבריאות או התצהיר למשרד הבריאות ומשרד הבריאות מעביר לנו את הדיווח וזה הובהר כרגע.
<נחום ויצמן: אין הערות.
<נחום ויצמן: הנוסח מוסכם.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור הצעת חוק לידה בבית (תיקוני חקיקה), התשע"ו-2016?
אלי אלאלוף: הצעת החוק תועבר למליאה לקריאה ראשונה.
אלי אלאלוף: ברוכים השבים מהפגרה.
אלי אלאלוף: היום ה-18 בספטמבר 2016, כ"ו באלול התשע"ו, השעה 9:34 ואנחנו בהצעת חוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015.
אלי אלאלוף: אנחנו ממשיכים בדיון שיהיה דיון ארוך, עד לפחות שעה 3:00 אחר הצהרים.
אלי אלאלוף: בשעה 12:30 נעשה הפסקה לחצי שעה ואחריה נמשיך בדיונים.
מיקי לוי: רציתי שהשר יהיה כאן.
אלי אלאלוף: הוא יבוא.
מיקי לוי: אם אתה רוצה לאפשר לי לדבר כשהוא יבוא, טוב.
מיקי לוי: אם לא, אני צריך לומר את הדברים עכשיו.
אלי אלאלוף: בוא נחכה.
אלי אלאלוף: השר יבוא.
אלי אלאלוף: הוא הודיע לי הבוקר באופן אישי.
אלי אלאלוף: יש לו משהו דחוף, ולא ישיבת ממשלה.
אלי אלאלוף: יש עוד מישהו שרוצה להגיד משהו כללי?
אלי אלאלוף: אני מקווה שבראש, בזיכרון, יש כאן רצף.
אלי אלאלוף: יש כאן בקשות לתיקונים.
אלי אלאלוף: אני מזכיר שהיום לא מצביעים על כל החוק.
אלי אלאלוף: אני מקווה שנגיע בימים הקרובים, ודאי בשבועות הקרובים לפני החזרה לפעילות תקינה של הכנסת ונסיים את הקריאה שלנו.
<מרדכי אלישע: כבוד היושב ראש, אני מאגף החשב הכללי.
<מרדכי אלישע: תודה.
<מרדכי אלישע: רציתי לבקש.
<מרדכי אלישע: מאחר שאנחנו המעסיק הגדול ביותר של בנות שירות לאומי במשרדי ממשלה, לעניין התשלומים נקרא לזה והפיקוח והבקרה - - -
בצלאל סמוטריץ': אתם המעסיק?
<מרדכי אלישע: אנחנו מעסיקים במשרדי הממשלה בנות שירות לאומי, כמעט 12 אלף מתוך 16 אלף.
בצלאל סמוטריץ': לא הבנתי מה פירוש אתם מעסיקים.
בצלאל סמוטריץ': המדינה זה החשב הכללי?
<מרדכי אלישע: אמרתי לעניין תשלומים.
בצלאל סמוטריץ': אתם אלה שמבקרים את התשלומים.
<מרדכי אלישע: תן לי לסיים ואתה תבין.
בצלאל סמוטריץ': תאמין לי שהבנתי לפני שהתחלת.
<מרדכי אלישע: סליחה, עם כל הכבוד, תן לי לסיים.
אלי אלאלוף: עם כל הכבוד, יחס מיוחד מול חברי הכנסת.
<מרדכי אלישע: ודאי שיש.
<מרדכי אלישע: לנו מאוד חשוב שהנושא של הפיקוח והבקרה יהיה חלק מאוד מהותי מהחוק הזה מכיוון שיש ממצאים ואנחנו מדברים על העסקה כאשר רק משרדי הממשלה משלמים קרוב ל-650 מיליון שקלים בשנה.
<מרדכי אלישע: זאת העלות.
<מרדכי אלישע: אנשים אולי לא יודעים את הסכום המצרפי הזה אבל זה סכום אדיר והנושא של הפיקוח והבקרה הוא נושא מאוד מאוד חשוב ואנחנו מבקשים שיהיה לזה דגש בחוק, ברשותכם.
אלי אלאלוף: אני שמח שבאת כדי שנהיה מודעים לבקשה.
<נעה בן שבת: יש לנו גם הצעה לתיקון בהמשך, בסעיף 57 ואז נוכל לראות התייחסות לנושא.
בצלאל סמוטריץ': בתנאי שהיא נמצאת בחוקים אחרים מקבילים.
בצלאל סמוטריץ': אם זה מוסדר בנוהל שר אוצר ובנהלים.
בצלאל סמוטריץ': מה שנמצא בחוקים, יהיה כאן, ומה שלא נמצא במקומות אחרים בחוק, גם לא יהיה בחוק הזה.
אלי אלאלוף: גם אנחנו מסוגלים להיות חדשנים.
מיקי לוי: בהמשך למה שאמר סגן החשבת הכללית באוצר, אני מבקש שייכנס לתוך החוק שכל הנושא של הרישום מתנדבות או מתנדבים בשירות הלאומי יוכנס למערכת מרכבה.
<נעה בן שבת: הבקשה שיהיה כתוב באיזו מערכת זה יהיה?
<נעה בן שבת: זה לא נהוג.
מיקי לוי: אני אומר עוד הפעם.
מיקי לוי: מכיוון שאני בא מהאוצר ואני מכיר את המערכת הזאת, במשרד לביטחון פנים יש להם ניסיון וכבר כל השמות בתוך המערכת הזאת, וכבר הוכח ששמות כפולים דווחו במשרדים שונים ומשונים והדיווחים היו כוזבים בחלקם לכאורה והנושא נמצא בחקירת משטרה, אני מבקש שזה יוכנס למערכת ממוחשבת.
מיקי לוי: נמצא כאן סגן החשבת הכללית.
מיקי לוי: מערכת מרכבה שהושקעו בה מאות מיליונים, היא המערכת הראויה ביותר וכך גם יהיה ניתן לפקח על השמות האלה.
<נעה בן שבת: אני כמובן לא חולקת על החשיבות של הדבר הזה, אבל אני חושבת שכאשר מדובר בהתקשרויות, להבדיל ממה שביקש כאן
<נעה בן שבת: סגן החשבת הכללית שהוא ביקש פיקוח או מערכת דיווח על כל המערך הכספי, כאשר מדובר בהתקשרויות של המדינה ובכספי מדינה שעוברים, זאת הוראה שאפשר לדרוש מכוח הוראות חשב כללי, מכוח ההסכמים, ולא ראיתי הוראת חקיקה כזאת.
מיקי לוי: אם סגן החשבת יגיד שהנושא הזה בהוראה של החשבת הכללית באוצר, ייתן הוראה לממונים, אין לי בעיה עם העניין הזה שזה לא ייכתב, אבל כדי שלא תהיה מערכת דיווח כפולה, בחלקה כוזבת, אני דורש חד משמעית שהנושא יהיה ממוחשב.
בצלאל סמוטריץ': אתה דורש.
מיקי לוי: אל תדאג.
מיקי לוי: בצלאל, אני מסתדר.
מיקי לוי: אני לא צריך את הסיוע שלך.
מיקי לוי: תאמין לי, אני ילד גדול.
בצלאל סמוטריץ': רק תמתן את האנטי הכול כך חזק שיש לך.
מיקי לוי: אם לא, בוא נמתין לסיום התהליך, אבל אם לא שמת לב, בכל פתיחה שלי אמרתי איזו חשיבות אני רואה בשירות הלאומי, חשיבות רבה אבל אני רוצה להכניס סדר וניקיון.
מיקי לוי: אני דורש את הסדר והניקיון כבר שלוש שנים, עוד לפני שהגעת לכנסת.
בצלאל סמוטריץ': סימנת אותם כאויב כבר לפני שלוש שנים.
מיקי לוי: מי אמר?
מיקי לוי: אתה אומר את זה?
בצלאל סמוטריץ': אני רואה איך אתה מתנהג.
מיקי לוי: אני מבקש ממך לקחת את הדברים שלך בחזרה.
אלי אלאלוף: אני לא שופט.
אלי אלאלוף: אז אני משאיר את הדיון ביניכם להחלטתכם.
בצלאל סמוטריץ': תתקדם.
אלי אלאלוף: אני מציע שלאור הבקשה, הייעוץ המשפטי אומר שאין הצדקה לחייב לפי שיטה זו , אבל אפשר לבקש.
<נעה בן שבת: בחקיקה ראשית.
<נעה בן שבת: אבל אפשר לחייב אותם בהוראות חשב כללי.
<נעה בן שבת: אפשר לחייב אותם בהתקשרויות.
שלום ג'רבי: אני רק רוצה לומר שאנחנו בדיוני התקציב, זה מתוקצב על ידי האוצר, שלושה מיליון שקלים לטובת כל הנושא של בניית מרכבה, שיהיה סנכרון בין כל המשרדים ולכן המערכת בפיקוח וכולי.
שלום ג'רבי: שלושה מיליון שקלים ועוד מיליון שקלים לטובת חברת בקרה שתעשה את זה בצורה יותר מסודרת.
שלום ג'רבי: לכן העניין שחבר הכנסת מיקי לוי מבקש, הוא כבר טופל.
אלי אלאלוף: זה מטופל בלי חקיקה.
שלום ג'רבי: אני אומר שוב שבדיוני התקציב קיבלנו תקציב מיוחד לטובת בניית מרכבה ותוכנה מיוחדת שיהיה סנכרון בין כל המשרדים בעניין השירות הלאומי, כשלושה מיליון שקלים ועוד מיליון שקלים לטובת פיקוח ובקרה יותר רצינית של מה שנקרא טיים ווצ' שאפשר יהיה לבדוק נוכחות.
שלום ג'רבי: לכן הדברים שאתה מבקש, הם כבר נמצאים על השולחן.
אלי אלאלוף: יש עוד הערות כלליות?
אלי אלאלוף: נעבור להמשך הקראת החוק.
<נעה בן שבת: אנחנו הגענו עד סעיף 54 בעמוד 46.
<נעה בן שבת: בסעיף הזה הייתה הצעה של נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על מצב שבו הגוף המוכר מסרב לקבל מועמד לשירות ומפסיק את שירותו של מתנדב אחרי שהוא שוקל את האפשרויות הקיימות.
אלי אלאלוף: בוקר טוב לחברת הכנסת נורית קורן.
<נעה בן שבת: אני אנסה להסביר במהלך הדברים מה השינויים והתוספות.
<נעה בן שבת: יש כאן כמה תיקונים שנצטרך להזכיר אותם.
<נעה בן שבת: אני אקרא את הסעיף ואני אסביר את התיקונים.
<נעה בן שבת: סמכות גוף מוכר לעניין מתנדבים גוף מוכר רשאי לסרב לקבל מועמד לשירות או להפסיק את שירותו של מתנדב, לאחר ששקל, בין השאר, את האפשרויות הקיימות להפעלת המתנדב, את התנהגות המתנדב, את מצבו הרפואי, את התאמתו לשירות – כאן ירד הכתוב, עברו הפלילי כי יש התייחסות נפרדת לנושא הזה של עבר פלילי וכאשר מדובר בגוף מפעיל שדיש לו סמכות לבדוק עבר פלילי, יש התייחסות לנושא הזה - ואולם לא יפסיק גוף מוכר את שירותו של מתנדב אלא לאחר שנתן למתנדב הזדמנות לטעון את טענותיו ושקל את האפשרות להעבירו לשירות בגוף מפעיל או במקום אחר, או לשלב אותו בשירות בהתאמות נדרשות.
<נעה בן שבת: החלטתו של גוף מוכר לפי סעיף קטן זה תהיה מנומקת בכתב ותימסר למתנדב.
<נעה בן שבת: יש הוראה של הרשות לגבי ועדת השגה בפניה אפשר להשיג על הוראה כזאת.
<נעה בן שבת: גוף מוכר לא יפנה מתנדב לשירות במסגרת גוף שלא אושר כגוף מפעיל לפי סעיף 58 או לפי סעיף 17(ב)(1), לפי העניין.
<נעה בן שבת: הוראות סעיף 8 לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998 יחולו לעניין שקילת מצבו הרפואי של המתנדב בשינויים המחויבים.
<נעה בן שבת: סעיף קטן (ד), זאת הצעה של הנציבות שביקשה להחיל את איסורי האפליה של חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות לעניין שקילת מצבו הרפואי של המתנדב.
<נעה בן שבת: זה היה נראה באמת רעיון טוב להחיל את ההצעה, אבל אני חושבת שמסגרת השאלות היא יותר רחבה.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן על אפליה שמפעיל הגוף המוכר כלפי המתנדב ואנחנו יודעים שיכולה להיות גם אפליה של הגוף המפעיל כלפי המתנדב ולא רק מחמת מוגבלות.
<נעה בן שבת: ראינו דיון שהיה בוועדת הקליטה, שם דובר על כך שלפעמים מתנדבים מופלים על רקע מוצא או על כל רקע אחר.