GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נועה בן שבת: נמסרה למפר התראה מינהלית לפי הוראות סימן זה והמפר המשיך להפר את ההוראה שבשלה נמסרה לו ההתראה, ימסור לו המנהל דרישת תשלום בשל הפרה נמשכת כאמור בסעיף 71; מפר שנמסרה לו דרישת תשלום כאמור, רשאי לטעון את טענותיו לפני המנהל, לעניין הימשכות ההפרה וסכום העיצום הכספי, ויחולו הוראות סעיפים 69 ו-70 בשינויים המחויבים.
<נועה בן שבת: נמסרה למפר התראה מינהלית לפי הוראות סימן זה והמפר חזר והפר את ההוראה שבשלה נמסרה לו ההתראה, בתוך שנתיים מיום מסירת ההתראה, יראו את ההפרה הנוספת כאמור כהפרה חוזרת לעניין סעיף 71 והמנהל ימסור למפר הודעה על כוונת חיוב שבל ההפרה החוזרת.
<נועה בן שבת: מפר שנמסרו לו הודעה על כוונת חיוב לפי סעיף 68 בשל ההפרה החוזרת, רשאי לטעון את טענותיו לפני הממונה ויחולו הוראות סעיפים 69 ו-70 בשינויים המחויבים.
<נועה בן שבת: " עד כאן הפרק של עיצומים כספיים.
אלי אלאלוף: זה רק מראה שלא אוטומטית מייד עוברים לקנס ומשלמים קנס ולא מתחשבים.
אלי אלאלוף: יש פה מנגנון מספיק רציני כדי שיהיה אפשר לערער, לדון, להשלים, לפני שמטילים את הקנס.
<נועה בן שבת: אדוני, יש הרבה סעיפים.
<נועה בן שבת: אנחנו עוברים לראשונה על החוק.
<נועה בן שבת: אחרי זה יש לנו עוד הרבה נושאים שצריכים לחזור אליהם.
<נועה בן שבת: אני מציעה שנמשיך עם כמה סעיפים.
<ידעיה לוין: אני מבין שבכל מקרה הסעיף הזה יעובד מחדש.
<ידעיה לוין: יש לי הרבה מה להגיד.
<ידעיה לוין: אני לא אומר את זה כי אני מבין שזה יהיה מול נועה ונעיר את ההערות שלנו.
<נועה בן שבת: לגבי ההפרות.
<נועה בן שבת: כל הפרוצדורות הן בדרך-כלל נוסחים קבועים שחוזרים על עצמם.
אלי אלאלוף: שבו איתם ותבואו עם הצעות מגובשות.
אלי אלאלוף: אנחנו סומכים על שיקול הדעת.
<נועה בן שבת: "פרק ט': תיקונים עקיפים תיקון חוק פיצויי פיטורין 79.
<נועה בן שבת: בחוק פיצויי פיטורים, התשכ"ג-1963, בסעיף 11(ג) – 1.
<נועה בן שבת: במקום פסקה (2) יבוא: 2.
<נועה בן שבת: פסקה (3) – בטלה.
<נועה בן שבת: " זה הנושא של זכאות לפיצויי פיטורין בדין מפוטר.
<נועה בן שבת: אנחנו מרחיבים את זה לשירות לאומי.
<נועה בן שבת: זה גם לשירות הלאומי אזרחי - - - "תיקון חוק קליטת חיילים משוחררים 80.
<נועה בן שבת: "(2) הוא החל לשרת בשירות אזרחי כהגדרתו בחוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015, ובלבד ששירת בשירות אזרחי שישה חודשים לפחות".
<יואב ארבל: מי שפיטרו אותו בגלל שהוא בא לצבא או לשירות לאומי הוא זכאי לפיצויי פיטורין.
<נועה בן שבת: הוא בעצם התפטר, הוא עזב.
<נועה בן שבת: זה למשרת עצמו.
<קריאה: מי משלם את הפיצויים?
<דרור גרניט: המעסיק.
<דרור גרניט: לפלונית יש פטור מהצבא, היא סיימה את לימודיה התיכוניים והלכה לעבוד בחנות בגדים.
<דרור גרניט: היא עבדה שם חצי שנה לפחות ואחרי חצי שנה היא רוצה לעשות שירות לאומי.
<דרור גרניט: היא מתחילה שירות לאומי והיא מתפטרת מעבודתה בחנות הבגדים.
<דרור גרניט: המעסיק בחנות הבגדים חייב לה פיצויי פיטורין.
<נועה בן שבת: אני רוצה להזכיר שרוב פיצויי הפיטורין ממילא היום כבר מופרשים במסגרת הפנסיה.
<ענבל הרשקוביץ: "תיקון חוק קליטת חיילים משוחררים 80.
<ענבל הרשקוביץ: בחוק קליטת חיילים משוחררים, התשנ"ד-1994.
<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 1, במקום ההגדרה "שירות לאומי" יבוא: "שירות לאומי" – שירות לאומי או שירותק הילתי, כהגדרתם בחוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015.
<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 4(א)(6), במקום "משרד העבודה והרווחה" יבוא "הרשות לשירות אזרחי".
<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 7א(א), במקום ההגדרה "השר הממונה על ענייני שירות אזרחי-לאומי" יבוא: "השר הממונה על ענייני שירות אזרחי לאומי" – השר שמוקנות לו הסמכויות לפי חוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015".
<ענבל הרשקוביץ: תיקון חוק הביטוח הלאומי 81.
<ענבל הרשקוביץ: בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995 " - - -
<יואב ארבל: לגבי התיקון של חוק חיילים משוחררים.
<יואב ארבל: לפי הסיכום שלנו עם משרד הרווחה, הנציג שלנו לא יבוא במקום הנציג שלהם אלא בנוסף לנציג שלהם.
<יואב ארבל: הם האירו ואנחנו קיבלנו את ההערה שלהם.
<יואב ארבל: זה 4א(8).
<נועה בן שבת: כן, אחרי משרד העבודה והרווחה - - -
<יואב ארבל: אחרי נציג משרד התעשייה והמסחר תהיה עוד פסקה של 8: נציג הרשות לשירות לאומי אזרחי.
<ענבל הרשקוביץ: "1.
<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 1 – א.
<ענבל הרשקוביץ: מקום ההגדרה "מתנדב בשירות לאומי" יבוא: "מתנדב בשירות לאומי או בשירות קהילתי" – כמשמעותו בחוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015.
<ענבל הרשקוביץ: (א1) אחרי ההגדרה "חוק פיצויי פיטורים" יבוא: "חוק שירות אזרחי" – חוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015.
<ענבל הרשקוביץ: אחרי הגדרה "שיעור הפיצוי, יבוא: "שירות לאומי", "שירות קהילתי" ו"שירות אזרחי" – כהגדרתם בחוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015".
<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 158, בהגדרה "מבוטח", בפסקה 03) בכל מקום, במקום "בשירות לאומי" יבוא "בשירות לאומי או בשירות קהילתי".
<נועה בן שבת: אנחנו עושים פה את התיקונים של ההגדרות וההפניות לחוקים בכל המקומות שהוא מופיע.
<נועה בן שבת: עכשיו לגבי ביטוח אבטלה וכן הלאה.
<ענבל הרשקוביץ: "3.
<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 160(ה), במקום "בשירות לאומי" יבוא בשירות לאומי או בשירות קהילתי".
<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 238, בהגדרה "ילד", בפסקה (3)(ב), במקום פסקאות משנה (1) ו-(2) יבוא: 1.
<ענבל הרשקוביץ: מתנדב בשירות לאומי או בשירות קהילתי.
<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 287, בסופו יבוא: "(12) מתנדב בשירות לאומי או בשירות קהילתי".
<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 348(ה), במקום "בשירות לאומי" יבוא "בשירות לאומי או בשירות קהילתי".
<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 351(יא) – א.
<ענבל הרשקוביץ: בפסקה (2א), במקום "בשירות לאומי בהתנדבות" יבוא "בשירות לאומי או בשירות קהילתי, וההגדרה "שירות לאומי בהתנדבות" תימחק".
<ענבל הרשקוביץ: בפסקה (2ב) במקום "בהתנדבות כמשמעותי לפי פסקה 3(ב) להגדרה "ילד" שבסעיף 238" יבוא "או בשירות קהילתי".
<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 406, בסופו יבוא:" - - -
<נועה בן שבת: יש פה הצעה, אבל אני חושבת שאתם כבר הגעתם להסכמה לגבי ההסכם הזה.
<יואב ארבל: אנחנו בהליכים של הסכמה מול הביטוח הלאומי.
<נועה בן שבת: מדובר בנשים שבעצם שירתו בשירות לאומי ואחר זה הן יולדות.
<נועה בן שבת: האם הן מקבלות דמי לידה אם מחשיבים את התקופה הזאת?
<נועה בן שבת: יש הוראות דומות עם משרד הביטחון לגבי חיילות.
<נועה בן שבת: השאלה היתה האם להרחיב את זה.
<נועה בן שבת: אתם בהליכים מתקדמים.
<נועה בן שבת: יש לכם צפי מתי זה צפוי להיסגר.
<יואב ארבל: זה תלוי בכמה גורמים.
<יואב ארבל: בגדול, יש היענות שלהם.
<נועה בן שבת: אז בעצם הסעיף הזה מתייתר.
<יואב ארבל: אני מאוד רוצה לקוות.
<נועה בן שבת: אז נוריד אותו.
<נועה בן שבת: אני רק רוצה לברר לגבי מעמד ההתנדבות של הבנות בשירות לאומי.
<נועה בן שבת: הן נחשבות מתנדבות ועלתה פה שאלה לגבי המתנדבות בדירות השירות.
<נועה בן שבת: אני מבינה שאין פה שינוי בינתיים בהוראות.
<נועה בן שבת: זאת אומרת, מה שנחשב כחלק מהשירות ייחשב בביטוח של המתנדבים.
<נועה בן שבת: יכול להיות שהם יסווגו את התאונה שאירעה בדירת השירות כמשהו שהוא לא חלק מהשירות.
<יואב ארבל: היום הם מבוטחים בביטוח מתנדבים.
<יואב ארבל: ביטוח מתנדבים יושב על ענף של ביטוח נפגעי עבודה.
<יואב ארבל: הכלל שם אומר שרק כאשר הפגיעה נגרמה בדרך לעבודה, מהעבודה או תוך כדי העבודה.
<יואב ארבל: אין פה ביטוח של 24 שעות ביממה.
<יואב ארבל: זה המצב הנוכחי כרגע.
שלום ג'רבי: צריך לתקן את זה.
<נועה בן שבת: הנושא הזה של המתנדבים הוא נושא רחב יותר.
<נועה בן שבת: זה לא רק לגבי השירות הלאומי, זה לגבי כל המתנדבים.
<נועה בן שבת: השאלה עד כמה אתה נותן את המעטפת?
שלום ג'רבי: אני מדבר על חייל לא קרבי.
שלום ג'רבי: הוא סיים את השירות שלו בארבע.
שלום ג'רבי: הוא נוסע לביתו ונפגע, אין לו ביטוח?
אלי אלאלוף: זה הולך להשתנות.
<נועה בן שבת: לפי מה שאני מבינה שמציעים כרגע, חייל בשירות סדיר בכל זאת ייחשב כנכה, גם אם זה מחוץ לשירות, אלא אם כן זה מחוץ לתפקיד ובנסיבות מיוחדת.
<נועה בן שבת: זה בעיקרון הוא כן מבוטח.
<נועה בן שבת: אבל פה לבנות שירות, ההוראות נוגעות למתנדבים באופן כללי ומה שקשור להתנדבות.
<נועה בן שבת: אני מבינה שיש לכם גם רכיב של דמי ביטוח בתעריף של המתנדבות.
<קריאה: יש באמת במקביל ביטוח תאונות, כך שהבת בכל מקרה מכוסה.
<קריאה: השאלה האם היא פונה לביטוח הלאומי או לחברת הביטוח.
<קריאה: היא מכוסה.
<קריאה: זאת שאלה פרוצדוראלית.
<נועה בן שבת: אם זה עקב השירות שלה, זה עניין אחד.
<נועה בן שבת: "תיקון חוק למניעת הטרדה מינית".
<נועה בן שבת: 82.
<נועה בן שבת: בחוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח-1998, בסעיף 2 – 1.
<נועה בן שבת: בהגדרה "בשירות", במקום "בשירות לאומי" יבוא "ב שירות אזרחי כהגדרתו בחוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015".
<נועה בן שבת: ההגדרה "שירות לאומי" – תימחק.
<דרור גרניט: שימו לב שבחלק מהמקומות עשינו תיקון עקיף וכתבנו "בשירות לאומי או בשירות קהילתי" ופה אנחנו כותבים "בשירות אזרחי".
<יואב ארבל: בחוק הזה רוצים להכליל גם את המתנדבים החרדים.
<נועה בן שבת: כשאנחנו אומרים שירות אזרחי זה כולל גם את שירות לאומי אזרחי לפי החוק השני.
<נועה בן שבת: עד כאן זה היה שינוי הגדרות.
<נועה בן שבת: "תיקון חוק בתי משפט לעניינים מנהליים 83.
<נועה בן שבת: בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש"ס-2000, בתוספת הראשונה, במקום פרט 49 יבוא: 49.
<נועה בן שבת: שירות אזרחי – החלטה של רשות לפי חוק שירות לאומי-אזרחי, התשע"ד-2014, או לפי חוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015.
<נועה בן שבת: " שני הדברים האלה יכולים לבוא החלטות של רשות.
<נועה בן שבת: איזה החלטות יגיעו לבתי המשפט לעניינים מנהליים?
<דרור גרניט: בעיקרון כל החלטה של הרשות.
<דרור גרניט: זה לא הוגבל פה.
<נועה בן שבת: זה יכול להיות על הכרה, אישור גוף מפעיל.
<דרור גרניט: הכרה או אי הכרה בגוף מפעיל, הכרה או אי הכרה בגוף מוכר, על מכרזים.
<דרור גרניט: בעצם הסעיף הזה אומר שהביקורת השיפוטית על החלטות הרשות כפופות לבית המשפט לעניינים מנהליים.
<דרור גרניט: ככל שהם יתקבלו בירושלים, כפי שבדרך-כלל יקרה, זה אומר שהם יהיו בירושלים.
<נועה בן שבת: "תיקון חוק שירות עבודה בשעת חירום 84.
<נועה בן שבת: בחוק שירות עבודה בשעת חירום, התשכ"ז-1967 – 1.
<נועה בן שבת: בסעיף 3, אחרי סעיף קטן 0ג) יבוא: (ג1) בקריאה לשירות עבודה של מתנדב כהגדרתו בחוק שירות אזרחי, התשע"ח-2015 (להלן – חוק שירות אזרחי), תובא בחשבון הפעלת המתנדב בשל החלטה על שעת חירום בהתאם לסעיף 18 לחוק האמור".
<נועה בן שבת: בסעיף 25, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: (ג) היה המגויס מתנדב כהגדרתו בחוק שירות אזרחי, במועד קריאתו לשירות עבודה לפי פרק זה, יופסק השירות האזרחי במהלך שירות העבודה, ואולם תקופת שירות העבודה כאמור תובא במניין תקופת השירות של המתנדב כמשמעותה בסעיף 8 לחוק שירות אזרחי.
<נועה בן שבת: " כשדנו בנושא של שירות של מתנדבים במצבי חירום, שם סייגנו ואמרנו שההוראות שם לא גורעות מהוראות של חוק שירות עבודה לשעת חירום.
<נועה בן שבת: כאן אנחנו מבהירים את זה עוד, גם בתיקון העקיף.
<נועה בן שבת: יכול להיות מצב שבו אדם משרת בשירות לאומי.
<נועה בן שבת: רצו להפעיל אותו כמתנדב לשעת חירום לפי החוק הזה ואז קוראים לו ומגייסים אותו לחוק שעת חירום, הגיוס לחוק שעת חירום גובר והוא יועבר לשם.
<נועה בן שבת: "תיקון חוק שירות לאומי אזרחי.
<נועה בן שבת: " כאן זה חוק שירות לאומי אזרחי.
<נועה בן שבת: זה דווקא שינויים חשובים ומהותיים והם משנים את המועדים לתקן את חוק שירות לאומי אזרחי של השירות של תלמידי ישיבות.
אלי אלאלוף: אולי נפסיק פה כי יש לנו ישיבה במליאה מאוד חשובה.
אלי אלאלוף: אנחנו נקבע פגישה נוספת, גם אם יש את חוק ההסדרים, חשוב לנו להתקדם.
אלי אלאלוף: אנא מכם, אם יש לכם הערות תעבירו מראש לייעוץ המשפטי שלנו.
אלי אלאלוף: למרות שאנחנו פה פורום קטן, אבל איכותי אני בטוח.
אלי אלאלוף: אנחנו רוצים להתקדם בנושא פרק ט' – (ביטוח לאומי) כולו, למעט סעיפים 136(1), 137(א) ו-143.
אלי אלאלוף: על סדר היום: גביה ממעסיק בדרך מנהלית לפי סעיפים 136(17) ו-(19) ו-137(ז).
אלי אלאלוף: בבקשה, מי שיודעת הכול מביננו, היועצת המשפטית שלנו נעה בן שבת.
אלי אלאלוף: נעה בן שבת:
אלי אלאלוף: היום אנחנו מדברים על סעיפים 136 בפסקאות (17) ו-(19) וסעיף הערות ב-137(ז) בהצעת חוק ההתייעלות.
אלי אלאלוף: הסעיפים האלה אנחנו מקיימים דיון נפרד, הם נוגעים לנושא של גבייה מנהלית ממעסיק לפי מה שמוצע כאן.
אלי אלאלוף: אפשר יהיה לגבות ממעסיק שלא נרשם, או שלא דיווח – היום כבר קיימת הוראה שאומרת שמעסיק שלא נרשם או שילם דמי ביטוח, הכוונה לא שילם את כל דמי הביטוח, ואירע לעובד אירוע שמזכה אותו בגמלה, המוסד יוכל בעצם לגבות מהמעסיק את כל סכום הגמלאות שהוא שילם, זה מה שבעצם מאפשר לסעיף הקיים, אבל הוא מחייב לפנות לבית-משפט ולעשות את הדברים בהליך משפטי.
אלי אלאלוף: מה שמוצע כאן, היא לאפשר את הגבייה, במקרה הזה גבייה מנהלית, אבל הגבייה המנהלית הזאת היא מוגבלת בסכום, לא את כל סכום הגמלאות המשולם, אלא רק עד הסכומים שמפורטים בתוספת בהתאם לפיגור שנוצר בתשלום.
אלי אלאלוף: יש חוב מקסימלי - 200 אלף שקל.
<נעה בן שבת: המקסימלי הוא קרוב ל-200 אלף שקלים, 20 פעמים השכר הממוצע.
<נעה בן שבת: זה המקסימלי לתקופה של אי רישום, או אי תשלום לתקופה שעולה על 12 חודשים.
<נעה בן שבת: אולי, אדוני, ברשותך, יהיה אפשר לבקש מהמוסד לביטוח להציג את הדברים ביתר פירוט.
<כרמית נאור: אני מהביטוח הלאומי.
<כרמית נאור: אנחנו מבקשים פה לתקן את הוראות סעיף 369.
<כרמית נאור: מדובר בסעיף שקיים כבר היום בחוק כפי שהיועצת המשפטית ציינה, והוא לא הופעל על-ידינו בגלל שאנחנו סברנו שיש פה חוסר מידתיות.
<כרמית נאור: כלומר, לא הייתה בו הלימה בין הפיגור בדמי ביטוח, התקופה של הפיגור בדמי הביטוח, לבין החיוב בגמלאות.
<כרמית נאור: אנחנו יצרנו פה איזושהי טבלה - אל"ף עושה הלימה בין התקופה שבעדה לא שילם המעביד דמי ביטוח, או לא נרשם, לבין גובה החיוב המקסימלי שיכול להיות כשהגענו לתקרות בהתאם לתקופות, כאשר תמיד צריך לזכור שאנחנו מחייבים לפי הנמוך מבין השניים – גובה הגמלה או התקרה.
<כרמית נאור: כלומר, אם הגמלה הרבה יותר נמוכה מהתקרה, המוסד יוכל לחזור למעביד רק למעביד רק לעניין הגמלה ששולמה, לא ליותר מזה - כשמדובר במעבידים שהיו חייבים בתשלום דמי ביטוח ובחרו שלא לשלם דמי ביטוח.
<כרמית נאור: מעבידים שהיה להם איזשהו קושי לשלם את דמי הביטוח, ופנו למוסד ועשו הסדר תשלומים, לא נכללים בתוך המסגרת של הסעיף הזה, כשבסעיף, החיוב של הסעיף יופעל רק אם יהיה אירוע מזכה בגמלה.
<כרמית נאור: כלומר, יכול להיות שיהיו מעבידים שלא ישלמו דמי ביטוח, לא יהיו זכאויות לגמלאות של עובדים שלהם ולכן הסעיף לא יופעל.
אלי אלאלוף: אני רוצה הבהרה, בבקשה.
אלי אלאלוף: ברגע שמגיעים להפעלה מנהלית על אי טיפול קודם במערכת מצד המעסיק או מצד הביטוח הלאומי, בכל מקרה, התשלום שהוא לכסות את כל ההוצאות שהיו, תשלומים שהיו לביטוח הלאומי, בעצם זה הרבה יותר ממה שאם המעסיק היה עושה את זה בצורה מסודרת מההתחלה מהיום הראשון.
אלי אלאלוף: זאת אומרת, היום החיוב על-ידי הביטוח הלאומי בצורה מנהלית של החוב או אי מילוי החוב של המעסיק, בעצם יש שם מרכיב של קנס לא מוצהר.
<כרמית נאור: נכון מאוד.
אלי אלאלוף: אז למה אנחנו לא מציינים את זה?
אלי אלאלוף: כדי שיבינו שבצורה שאתם מסבירים לא כדאי לשלם.
אלי אלאלוף: בוא נחכה, בסוף אני אשלם 200 אלף שקל.
אלי אלאלוף: אבל להסביר, צריך להסביר שיש בתשלום הנדרש הזה מרכיב של קנס או של עלות גדולה יותר למעסיקים, פשוט את זה צריך להסביר.
<כרמית נאור: קודם כל, אדוני, אני אבהיר.
<כרמית נאור: אנחנו מתכוונים - זה עלה גם בישיבות המחליטים של הממשלה כאשר זה הובא לדיון בממשלה, המוסד לביטוח לאומי מתכוון לצאת בפרסומים, ולהבהיר לכל המעבידים שהסעיף הולך להיות מופעל קודם כל.
אלי אלאלוף: אנחנו לא יכולים להכניס את זה בצורה כזאת?
אלי אלאלוף: אולי לפחות בדברי ההסבר של החוק את המרכיב הזה.
<נעה בן שבת: בנאום אפשר לציין את זה.
<כרמית נאור: אין בעיה.
<כרמית נאור: אדוני, אני גם אומרת לפרוטוקול - אנחנו התחייבנו ואנחנו מתכוונים להוציא פרסום לכל המעבידים שבכוונתנו להתחיל להפעיל את הסעיף.
אלי אלאלוף: אם זה מספק אתכם, אני לא חושב.
אלי אלאלוף: תחשבו, אולי בנאום במליאה כדי לאשר את זה בקריאה שנייה ושלישית נעשה, אבל אני חושב גם בדברי ההסבר.
<כרמית נאור: אין בעיה אדוני, זה יכול להופיע בדברי ההסבר, כמובן שאין לנו התנגדות.
<כרמית נאור: מי כותב את דברי ההסבר בדרך כלל?
<נעה בן שבת: לגבי זה, זה נאום, אבל מכיוון שזה בחוק ההסדרים אני מניחה שהנאומים לא יהיו ממושכים, אז באמת יש לנו את הפרוטוקולים של הדיון עכשיו בוועדה שהם היו העיקר, אבל באמת, אדוני, אולי כדאי לציין גם את הדברים האלה בנאום במליאה.
<חזקיה ישראל: דבר ראשון אני רוצה להגיד, שאנחנו בעד לשלם כחוק וכדין בזמן, להירשם בזמן וכו', כלומר, אין ויכוח על העניין.
<חזקיה ישראל: יחד עם זאת, בנוסח שהוגש כרגע, יש מספר אי בהירויות שצריך ללבן אותן, וצריך לקבל עליהן תשובות, ואין זה הדבר שאנחנו מתנגדים לו.
<חזקיה ישראל: אחד מהם זה הנושא של קנסות והצמדה.
<חזקיה ישראל: היום כשמעסיק לא מדווח, המוסד לביטוח לאומי יש מה שנקרא "קנסות והצמדה".
<נעה בן שבת: על דמי הביטוח אתה מתכוון.
<חזקיה ישראל: כן, על דמי הביטוח.
<חזקיה ישראל: יש פה למעשה קנס כפול, כלומר, פעם אחת החזר גמלאות, ופעם אחת נושא של קנסות והפרשי הצמדה מהמועד וכדומה.
<חזקיה ישראל: אז זו סוגיה שצריך לדעת, האם הכוונה של הביטוח הלאומי שזה יהיה כפול - גם זה וגם זה, השאלה אם זה - - - שאלה שנייה – יש פה התייחסות לסעיף 328, שזה סעיף שבו המוסד משפה את עצמו בדרך כלל לא ממעביד שמבטח את עצמו בדמי ביטוח, אלא מגורם צד שלישי מול חברות הביטוח בעיקר, ויש הסדרים של המוסד לאומי, כלומר, מה הכוונה משפה את עצמו כדי להבהיר את העניין – קורים מקרים שהמוסד, בעיקר בהליכי עבודה, בנכות, שבו אדם מבוטח בחברת ביטוח, הוא ביטח את עצמו באופן פרטי, והמוסד נאלץ כתוצאה מדבר כזה או אחר לשלם גמלאות, אז יש הסדר בין המוסד לביטוח לאומי לפי הסעיף 328 לחוק, שהמוסד משפה את עצמו בגין גמלאות עתידיות שהוא הצטרך לשלם, ואז האיש מקבל את ההפרש בגדול.
<חזקיה ישראל: פה מציעים, וההסדר בין חברות הביטוח עם המוסד לביטוח לאומי כדי למנוע מצבים שכל היום מתדיינים בבתי-משפט, יש חברות הביטוח משלמות על-פי דרישות המוסד לפי הנחה מסוימת שהם נותנים לחברות הביטוח.
<חזקיה ישראל: פה לא ברור האם הכוונה לגבות את ההנחה של חברות הביטוח סעיף ב', לא ברור האם הכוונה לגבות את ההנחה שניתנה לחברת הביטוח מהמעסיק, זה מחייב הסבר.
<חזקיה ישראל: דבר שלישי, היום יש מנגנון בחוק - - -
אלי אלאלוף: חבר הכנסת, ידידי עבדאללה אבו מערוף, ברוך הבא.
<חזקיה ישראל: דבר שלישי – היום יש מנגנון על-פי חוק הביטוח הלאומי שקובע שערר בנושא גבייה ואחרי שזה היה גם בבג"צ אחרי שהמוסד התנגד לעניין הזה, אבל זה החוק.
<חזקיה ישראל: יש ועדת שומה שבנושא של גביית דמי ביטוח - - -
<נעה בן שבת: כן, יש הצעה לתקן את זה בחוק ההסדרים.
<חזקיה ישראל: אבל פה כבר עוקפים את זה.
<חזקיה ישראל: פה, מה שמציע בחוק ההסדרים שלא התקבל, ניתן להתווכח על זה.
<נעה בן שבת: לא, אנחנו כרגע בדיון בחוק ההסדרים.
<חזקיה ישראל: אני יודע, אבל לא על התיקון של ועדת השומה, אבל אם אתם תתקנו את זה - - - את החוק שם, כי פה כתוב: "את הזכות למעסיק לטעון את טענותיו בפני פקיד גביה ראשי" – כלומר, מבטלים בדרך עקיפה או את ועדת השומה.
<נעה בן שבת: לא, אבל אני חושבת שזה לא הצגה נכונה של הדברים, כיוון שאנחנו עומדים על כך שהחוב הזה הוא לא חוב דמי ביטוח, זה איננו חוב דמי הביטוח.
<נעה בן שבת: חוב דמי הביטוח עומד בפני ועדת שומה, זה סעיף שעומד בפני עצמו, וסעיף שהתיקון לגביו יידון.
<נעה בן שבת: אבל כאן אנחנו מדברים על סכום שהוא לא דמי ביטוח, הוא חיוב נוסף על דמי הביטוח, לכן אני לא חושבת שההערה נכונה בעניין הזה, זה ועדות השומה לגבי דמי ביטוח בלבד.
<נעה בן שבת: כמו שעמדנו על זה שדברים אחרים שחלים על דמי ביטוח כמו קיזוז מגמלאות או הוראות אחרות הן לא יחולו לגבי החיוב הזה הנוסף, גם הנושא של ועדות השומה הוא לא נוגע, הוא נוגע לדמי ביטוח.
<חזקיה ישראל: בוועדת שומה יש אפשרות לערער גם על ביקורת ניכויים, למשל.
<חזקיה ישראל: כלומר, אם המוסד עושה ביקורת ניכויים, ומחליט מסיבה אל"ף או גימ"ל שמעסיק אל"ף או גימ"ל לא חייב משהו וכדומה, אז אפשר לערער לוועדת שומה.
<חזקיה ישראל: פה, לפי דעתי, עוקפים את העניין באמצעות מנגנון חדש שנקרא פקיד גבייה ראשי, וכל מה שקשור בזה - יש סעיפים שונים בהם מטפלת ועדת שומה.
<חזקיה ישראל: אני חושב שצריכים לתת את זכות הערר, אבל את זכות הערר לוועדת שומה, זה מה שאני חושב, ולא לפקיד גביה ראשי כי זה למעשה מבטל, מכרסם את העניין של ועדת שומה.
<חזקיה ישראל: על זה דנו בבג"צ, ובג"צ אילץ את המוסד להקים ועדת שומה.
<חזקיה ישראל: עדכנו את זה רק בשנת 2016.
אלי אלאלוף: אבל יש עכשיו תיקון לוועדת שומה.
אלי אלאלוף: חזקי, רק שתדע, בחוק ההסדרים, בחלק השני של הצעות של הביטוח הלאומי, מדובר בכלל האם להשאיר את ועדת שומה.
<חזקיה ישראל: כאשר הוועדה הזאת לא - - - בזמנו - - - אבל פה יש כרסום של העניין.
<חזקיה ישראל: סוגיה נוספת מתייחסת לתקופה שיש מקרים שעובד עובד עם שני מעבידים או יותר בחציות משרה כזו או אחרת.
<חזקיה ישראל: פה יש בקשה, וצריך הבהרה לעניין הזה, מבקשים מאחד המעסיקים שהוא יודיע למוסד שיש מעסיק גם שני.
<אורנה צח גלרט: זה היה גם בנוסח המקורי.
<חזקיה ישראל: נכון.
<חזקיה ישראל: אני לא חושב שצריך - - - על המעסיק.
<חזקיה ישראל: אני אם אני מעסיק, ואורנה מעסיקה שנייה, אני לא יודע מקיומה, אלא אם כן עושים תיאום בביטוח וכדומה, אבל אני לא בהכרח יודע.
<חזקיה ישראל: למה להשית על המעסיק שהוא יודיע למוסד שהעובד הזה עושה את המעסיק השני, ולכן צריך לחלק בינינו את הקנס.
<אורנה צח גלרט: הביטוח הלאומי לא יודע כי הוא הרי לא מדווח, והביטוח הלאומי לא יודע, אז איך הביטוח הלאומי יידע?
<חזקיה ישראל: אבל אני כמעסיק לא יודע שיעקב עובד גם אצלך בשעתיים או שלוש, ואני אמור לטעון - - -
אלי אלאלוף: בתיאום מס הוא לא יודע שיש מעסיק נוסף?
אלי אלאלוף: אבל הוא לא מדווח למעסיק כדי שהמס שלו יאחר?
<חזקיה ישראל: אם הוא עושה תיאום מס אין בעיה, אבל לפעמים הוא לא עושה תיאום מס, ואז איך אני אמור לדעת שהוא עובד פעמיים או שלוש?
אלי אלאלוף: אתה רוצה גם תשובות, אני מקווה.
<חזקיה ישראל: כן, בוודאי.
<חזקיה ישראל: נושא אחרון, יש כל מיני סוגים, אולי אורנה תדבר על זה.
<חזקיה ישראל: יש הפרשים - יש סיבות שונות שהמעסיק משלם.
<חזקיה ישראל: לא ברור לי איך ידונו בהפרשים אם מביקורת תשלומים, או תשלומים חד-פעמיים שמתקנים וכדומה, אז העסק הזה מחייב הבהרה.
<חזקיה ישראל: עד כאן.
<נעה בן שבת: אם תוכל להסביר שוב.
<אורנה צח גלרט: זה החלוקה שלי.
<אורנה צח גלרט: אני רואת חשבון, ואני נציגת לשכת רואה חשבון.
<אורנה צח גלרט: קודם כל מהבחינה העקרונית אנחנו כרואה חשבון מעוניינים שכל המעסיקים ידווחו כחוק מפני שדמי הביטוח הם בסיס לגמלאות, ועל כך אין בזה חולק.
<אורנה צח גלרט: כמה עניינים טכניים, ואחר כך למהות.
<אורנה צח גלרט: בסעיף (17)(ב)(א)2 – מדובר "ישלח לו הודעה על כוונת חיוב".
<אורנה צח גלרט: כלומר, הביטוח הלאומי צריך לשלוח הודעה.
<אורנה צח גלרט: בכל מקום כל כך רציני החוק מדבר על דואר רשום.
<אורנה צח גלרט: אני חושבת שהמקרה הזה שמדובר על 190 אלף שקל אחרי שנה כבר שאדם לא מדווח, אני חושבת שגם פה צריך להיות דואר רשום ולא רק לסמוך על זה שהכתובת מעודכנת, זאת ההצעה הראשונה שלי, אולי טכנית, אולי עקרונית.
<אורנה צח גלרט: הדבר השני כמובן כמו שחזקי מדבר, פשוט במקומות, נניח ב-359, כשמדובר על דמי ביטוח, מדובר חד-משמעי על דואר רשום.
<אורנה צח גלרט: אני חושבת שבסכומים שיכולים להיות כל כך גבוהים לאדם הרגיל, אני חושבת שדואר רשום זה הנכון.
<אורנה צח גלרט: השאלה השנייה היא טכנית, היא בדיוק מה שחזקי הציע את נושא ההשגה, כי אם זה לא דמי הביטוח, נושא השגה אני לא כל כך מבינה איך הוא נעשה, אם בכלל, בתוך הביטוח הלאומי.
<אורנה צח גלרט: הבנתי שיש אפשרות לפנות לבית-הדין, אבל אני לא בדיוק מבינה את הדרך בתוך הביטוח הלאומי איך זה נעשה.
<אורנה צח גלרט: הדבר השלישי, בעצם לא כתוב בשום מקום הנושא של בקשת ארכה.
<אורנה צח גלרט: זאת אומרת, אם אני לא מספיקה, הלקוח בא אליי ואומר, אורנה תכתבי את ההשגה – מה אני עושה מבחינת העניין, האם יש לי בכלל אפשרות השגה דבר שנותנים במקומות אחרים – ראיתי בחוק ההסדרים עכשיו שהם עושים.
<אורנה צח גלרט: הדבר הרביעי, אם זה לא דמי ביטוח כמו שהם רצו לעשות, וזה בסדר, אז מה זה?
<אורנה צח גלרט: - האם זה קנס, מה זה בדיוק הסכום הזה.
<אורנה צח גלרט: ועכשיו לעניינים העקרוניים הרבה יותר.
<אורנה צח גלרט: אנחנו מדברים על כ-190 אלף שקל קנס בעצם נוסף – עוד שנייה, מלה אחת למה שנאמר קודם – מעבר לקנסות והצמדה שהמעסיק משלם, הוא גם משלם את חלק העובד מגולם בדמי הביטוח הלאומי שהוא בדרך כלל לא יכול לבקש את זה מהעובד, זאת אומרת, זה עוד עלות על המעסיק אם אתה אחר כך מסביר את הדברים למישהו.
<נעה בן שבת: תוכלי להסביר את האמירה הזאת?
<אורנה צח גלרט: הרי מה קורה.
<אורנה צח גלרט: כשמעסיק לא משלם דמי ביטוח, אז אחר כך בא הביטוח הלאומי ומבקש ממנו כסף.
<אורנה צח גלרט: הוא מבקש את מה?
<אורנה צח גלרט: הוא מבקש את החלק של המעסיק, הוא מבקש את חלק העובד, אבל חלק העובד מגולם, מפני שהעובד בעצם לא משלם אותו, אלא המעסיק משלם במקומו, אז הוא צריך להיות מגולם.
<אורנה צח גלרט: לא בטוח, ברוב המקרים גם לא בטוח.
<אורנה צח גלרט: זה אחר-כך גם הצמדה וגם קנסות.
<אורנה צח גלרט: זה בעיקר במקרים שבהם אין בכלל דיווח על אותו עובד, ויש שם איזשהם הסכמים עם העובד שהוא לא מדווח עליו בכלל.
<אורנה צח גלרט: אבל בואו נדבר רגע על העניינים המאוד עקרוניים.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, הוא לא מדווח אבל הוא משלם את דמי הביטוח – יכול להיות כזה דבר?
<אורנה צח גלרט: לא, הוא לא נרשם, לא שילם.
<נעה בן שבת: הוא לא נרשם, הוא לא שילם, הוא חוסך - - - הבעיה היא שהוא מחויב בקנסות על זה – מה הבעיה?
<אורנה צח גלרט: לא, הוא צריך לשלם את חלקו, את חלק העובד מגולם הצמדה וקנסות, ואומרים לו, לך תתחשבן אחר כך תחפש את העובד.
<נעה בן שבת: אז תעשה את זה בשוטף, אז תוכל - - -
<אורנה צח גלרט: אני בעדך, אני רק מספרת כשאתם אחר-כך מציגים מה גובים מהמעסיק, אז שתבינו, לא רק גובים הצמדה וקנסות, אלא גובים את כל דמי הביטוח, כולל את חלק העובד, וחלק העובד מגולם.
אלי אלאלוף: תפקידו לדווח ולשלם בזמן אם זה מכספו - - - זה מה שנראה כטריוויאלי, אני לא חושב - - -
<אורנה צח גלרט: אני בעדך, אין לי דיון על זה.
<אורנה צח גלרט: עכשיו הדברים העקרוניים באמת.
<אורנה צח גלרט: יש בעצם שלושה מצבים שבהם יכול להיות ספק בסוגיה הזאת של 369.
<אורנה צח גלרט: 1.
<אורנה צח גלרט: צו ציבור מבוטחים - יש צו שאומר שבתנאים מסוימים אדם מבוטח הוא עצמאי למס הכנסה, עוסק למען, ושכיר לצורך ביטוח לאומי.
<אורנה צח גלרט: יש הרבה מאוד ספקות בסוגיה הזאת של צו ציבור מבוטחים, ומעסיקים, אני לא מדברת על אלה שיודעים שהם צריכים לנכות ולא מנכים.
<אורנה צח גלרט: אבל יש מעסיקים שהם בספק, ובסופו של דבר מתברר שהם לא ניכו בטעות.
<אורנה צח גלרט: אני לא חושבת ש-369 צריך לחול על המצבים האלה.
<אורנה צח גלרט: 2.
<אורנה צח גלרט: עצמאי שטוען אחר כך הוא מדווח כל הזמן כעצמאי, הוא לא מעסיק בעצם, הוא בטוח שהאיש עצמאי ועובד אצלו כעצמאי, ואז בדרך כלשהי – או דרך בית-הדין, או באופן אישי לביטוח הלאומי, הוא בא ואומר, אני בעצם הייתי שכיר, ואז בא הביטוח הלאומי ומשנה את המעמד כשכיר.
<אורנה צח גלרט: גם במקרים האלו של הספקות, אני לא חושבת ש-369 צריך לחול באופן אוטומטי.
<אורנה צח גלרט: המצב השלישי זה ביקורות ניכויים.
<אורנה צח גלרט: אני לא מדברת על מעסיק שבאופן סיסטמתי לא מדווח.
אלי אלאלוף: בוקר טוב חברת הכנסת טלי פלוסקוב.
<אורנה צח גלרט: הנושא של ביקורת ניכויים – רוב ביקורות הניכויים זה לא מדובר על מעסיקים שבאופן סיסטמתי לא מדווחים על העובדים שלהם.
<אורנה צח גלרט: אני אומרת שרוב ביקורות הניכויים הם של המעסיקים הקטנים שיש חילוקי דעות, יש ספק, או שעשו איזשהו הסדר במס הכנסה, ואז בעצם מוטל עליהם גם דמי ביטוח.
<אורנה צח גלרט: אני גם לא חושבת שבמקרים האלה צריך באופן אוטומטי לעשות את החיוב של 369.
<אורנה צח גלרט: הדבר האחרון שזה לא מצבים של ספק, זה משק בית.
<אורנה צח גלרט: אני באה כאן לא מתוך זה שאיש משק בית, בעל בית לא צריך לדווח על העובד שלו.
<אורנה צח גלרט: אני ממש בעד שהוא צריך לדווח על העובד.