GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רונן כהן: של השר בוודאי אבל בהמלצות שאתה חתום עליהן, המלצתם להסתכל גם בראייה הוליסטית ולא "ייקוב הדין את ההר".
<רונן כהן: להסתכל לפעמים על איזה שהוא מקום מסוים לטובת הכלל, ואנחנו נוהגים ברוח הזאת.
<רונן כהן: אגיד לכם שזה גם מורכב אבל בהחלט, מבחינתנו, סוג של נקרא לזה הכוונה שאתה אנחנו הולכים, שיש מקומות שלפעמים אתה אולי מפספס פתרון אחד אבל אתה נותן, מחזק שכונה שלמה.
<רונן כהן: אתה נותן לרשות שקשה לה והיא צריכה – זה בסדר, ולפי זה אנחנו עובדים.
<רונן כהן: יש עדין רצון להגדיל את המלאי של הדיור הציבורי באמצעות שיווקים שלנו, של עד 5%.
<רונן כהן: כרגע עדין לא הפעלנו את זה אבל עדין ממשיכים לקדם את זה ולדון בזה, ויש גם מודל שהשר מוביל, של מעבר משכירות לרכישה, שאני מדבר לא על דיירי הדיור ציבורי.
<רונן כהן: יש לנו 146,000 משקי בית שהם זכאים לסיוע בשכר דירה אבל מצבם הוא קשה.
<רונן כהן: אנחנו חושבים שצריך לקדם הגדלת הבעלות גם בקרב האוכלוסייה הזאת, והרעיון הוא שהמדינה תיתן את ההשתתפות בשכר דירה שלו, תהוון אותה, את ההשתתפות בשכר הדירה שלה.
<רונן כהן: אם אנחנו נקבל 2,000 שקל, היא תהוון את ההשתתפות בשכר הדירה שלו במשך התקופה.
<רונן כהן: האיש ממילא היום משלם - -
מאיר כהן: למה לא תתנו את זה עתידי?
<רונן כהן: עתידי, היא נותנת את זה.
<רונן כהן: נהוון את זה.
<רונן כהן: מה שאנחנו עושים, הרעיון הוא שאנחנו הולכים לרכוש דירה שהזכאי, כל זמן שהוא גר בה, הוא צובר זכויות בה, וביום שבו הגענו למלא הזכויות שלה, היא עוברת לבעלותו.
<רונן כהן: אני רק אסביר את המודל הזה: היא מורכבת מ-2,000 שקל, נניח, של האיש, ועוד את הכסף שהוא היה משלם בשוק החופשי, השכירות בשוק החופשי, וזה לא הולך לבעל דירה שמשכיר לו דירה אלא זה בעצם משמש אותו, שבעוד 20 שנה תהיה לו דירה של 800,000 שקל, 1,000,000,000 שקל, והיא תהיה כבר בבעלותו, וזה חלק מהתהליך הזה.
<רונן כהן: במקום לבזבז את הכסף הזה בשוק החופשי ולהעשיר את אלה שמחזיקים דירה להשקעה, היא תשמש אותו ותצבור לו זכויות.
אלי אלאלוף: הרעיון הוא בעצם לאפשר שההשתתפות בשכר דירה תהווה חלק ממשכנתא.
מאיר כהן: ההורים שלי קנו אותה אחרי זה - - -
אלי אלאלוף: יש נקודה שאתמול, בשיחות הלא-עבודה שלנו עם חברי הכנסת, רונן עלה ואני נתתי תשובה מאד בטוחה אבל הייתי רוצה לקבל חיזוק ממך, רונן:
אלי אלאלוף: הנושא של ההמתנה של מי שהיה פעם בעל דירה, אז אמרו שמי שבעל דירה היה פעם - -
<רונן כהן: 10 שנים, כן.
אלי אלאלוף: עכשיו הם שינו את זה.
טלי פלוסקוב: 10 שנים או 5 שנים?
טלי פלוסקוב: זה היה הנושא.
<רונן כהן: היה 40 שנה.
<רונן כהן: היה לי פעם בוס, ישראל שוורץ, שהיה אומר שגם על רצח כפול היו משתחררים לפני.
<רונן כהן: היה כלל שאומר מ-1971, שאם היתה לך דירה מאז 1971, גם אם אני אומר ש-40 שנה עברו, לעולם לא תהיה זכאי לסיוע להשתתפות.
אלי אלאלוף: היום כמה זה?
<רונן כהן: היום זה 10 שנים - -
אלי אלאלוף: אז הבקשה שלנו היתה ל-5 שנים.
<רונן כהן: נכון, היום זה 10 שנים.
<רונן כהן: במחיר למשתכן, דרך אגב, זה 6 שנים.
<רונן כהן: אנחנו מתכוונים להוריד לכולם, שלא יהיה אבחנה בין מחיר למשתכן לרגיל, לכולם יהיה 6 שנים אבל כרגע עדין אין הסכמה של משרד האוצר, אבל אנחנו מקווים ומאמינים שזה יקרה כי אנחנו באמת - -
טלי פלוסקוב: אבל זה עדין לא קיים.
טלי פלוסקוב: כרגע 10 שנים.
<רונן כהן: כרגע 10 שנים.
אלי אלאלוף: 10 שנים זה כבר תיקון - -
<רונן כהן: כן, 10 שנים זה התקדמות אדירה.
<רונן כהן: כמה אלפי משפחות נכנסו למעגל הזה בזכות הדבר הזה.
<רונן כהן: אנחנו עוד לא אמרנו את המילה האחרונה בעניין הזה.
<רונן כהן: אני מקווה שאנחנו נתקדם עוד יותר לכיוון יישום מלא של המלצות של הוועדה, ואנחנו בדרך לשם.
<רונן כהן: אני רק מקווה שזה - -
אלי אלאלוף: ברשותך, אני אפנה גם לשר השיכון וגם לשר האוצר שישקלו את ההמלצה הזאת מידית כי זה מאד חשוב.
אלי אלאלוף: אני מסכים שזה יהיה כמו מחיר למשתכן, 6 שנים, זה יהיה גם טוב.
אלי אלאלוף: ננסה.
<רונן כהן: רק לנושא של השיפוצים כי חלק מההמלצות האלה הן גם נושא של תחזוקה, וזה מראה - -
מאיר כהן: המשמעות שכל שנת הורדה זה שנכנסים חבר'ה לתור, ואז אתה הופך לצמצום הפער, שאם היום הוא עולה 2.5 מיליארד שקלים, לכמעט בלתי אפשרי.
מאיר כהן: לכן, אני חושב שההמלצה הזאת שלך, שעשתה שינוי דרמטי בין 40 ל-10 שנים, מצוינת.
מאיר כהן: לכן, אם אנחנו נוריד את זה - -
אלי אלאלוף: במקרה, יש לי סיפור אישי, סיפרתי אותו בלי שמות.
אלי אלאלוף: אני ביקשתי לבדוק את זה.
אלי אלאלוף: עכשיו אני מבין שהיא לא 10 שנים ללא דירה, היא רק 8 שנים.
אלי אלאלוף: אני יודע שהזמינו אותה לוועדת חריגים.
טלי פלוסקוב: נכון, זה מה שאני אומרת.
טלי פלוסקוב: יש דברים חריגים - -
מאיר כהן: אם יש דברים חריגים, יש ועדות ערר.
טלי פלוסקוב: אין אטימות במערכת, מתייחסים באמת לכל מקרה לגופו.
אלי אלאלוף: נציג האוצר מוכן גם לשבת וגם לדווח לנו דברים?
אלי אלאלוף: נציגת האוצר?
אלי אלאלוף: את רוצה לדווח לנו משהו?
אלי אלאלוף: כשאת אומרת משהו זה נותן משקל לדברים.
<מעין נשר: אני יכולה להתייחס לאמירה שנאמרה עכשיו - -
<מעין נשר: אני מאגף התקציבים באוצר, רכזת שיכון.
<מעין נשר: אנחנו חושבים שבאמת ההגדרה של חסר דירה לטובת נושא הסיוע בדיור ששונתה היא מספיקה כעת, ואין צורך לעשות בה התאמות נוספות.
אלי אלאלוף: את מדברת על התקופה של 10 שנים?
אלי אלאלוף: אז לנו יש שיקול דעת אחר.
אלי אלאלוף: אתה יכול לסיים בבקשה?
<רונן כהן: כן, אני מסיים: בהיבט של התחזוקה יש תוספת של 180,000,000 שקל לתחזוקה לשלוש שנים, כל שנה 60,000,000 שקל.
אלי אלאלוף: זה תקציב תוספתי?
<רונן כהן: זה תקציב תוספתי ומשמעותי, והוא כבר בפעולה.
<רונן כהן: הנה המספרים: 12,000 יחידות דיור – יצאנו לתכנית עבודה שמתוכה שופצו כבר כמעט 8,000 דירות, 61%, אבל אני רק רוצה לומר כי זה מתייחס למה שאתה אמרת, חבר הכנסת כהן:
<רונן כהן: דווקא פה אפשר לראות שמדובר בטיפול הוליסטי ולא רק לטפל בדירה אלא גם בשיפוץ הדירות, גם בשיפוץ התשתיות של המבנים וגם בחזיתות ובחצרות באופן משמעותי.
<רונן כהן: לא צבע בלבד אלא כניסה עמוקה לשטח ופתרון באמת מלא - -
מאיר כהן: הערתי היתה שתמשיכו במה שאתם עושים ואל תרשו לגופים שהם ת"פ שלכם לא לעשות את הדבר הזה.
מאיר כהן: ואני אומר לך שעשו את זה בסיכומים בין ראשי הערים.
מאיר כהן: אני, כששאלו את דעתי אמרתי לאותם ראשי ערים: אל תעשו את זה, תלכו אחרי מה שאתה יודע שעשינו כל השנים, וזה הדבר הטוב ביותר.
מאיר כהן: זה כלל מאד חשוב.
מאיר כהן: אני נכנס לשפץ בית, אני עושה שיפוץ לעומק שהוא – כי אחרת חבל.
מאיר כהן: אני גדלתי בדימונה, אני זוכר לפני הרבה שנים לא בכזאת נוסטלגיה, פעמים של שיקום שכונות שבאו וצבעו את הבניין, השקיעו הון תועפות והלכו, אחרי שנה הבניין נראה כאילו ולא צבעו אותו.
מאיר כהן: ולחילופין, אני זוכר שעשו שיפוץ לעומק, שנכנסו לבניין וטיפלו בתשתיות הדירה - -
אלי אלאלוף: שכונת "בסט" המפורסמת.
מאיר כהן: שכונת "בסט", בבקשה.
מאיר כהן: אתה עשית את זה.
מאיר כהן: לך תראה איך היא נראית היום.
מאיר כהן: שכונת ניצחון, לך תראה.
מאיר כהן: כשעטפנו, כשטיפלנו, תמשיכו בזה, תתעקשו על זה.
מאיר כהן: זאת היתה כוונתי.
<רונן כהן: בצד החברתי, אותו שיקום שכונות, השכונה שבהקשר של ההמלצות של הוועדה - 40,000,000 שקל לשלוש שנים לכניסה ב-39 יישובים ברחבי הארץ ששם גם מטפלים במועדונים.
<רונן כהן: יהיו מועדוני נוער וגם תכנית להעצמה ולפיתוח מנהיגות מקומית, שתדע להמשיך את הדבר הזה ושלא תהיה נסיגה.
<רונן כהן: היו בעבר השקעות לא קטנות של המדינה אבל בסוף, אם לא היתה להם המשכיות ולא היה הדבר הזה אז הרבה דברים ירדו לטמיון.
<רונן כהן: פה התכנית היא צופה פני עתיד והיא כבר נמצאת בעשייה.
<רונן כהן: בנובמבר 2016 אנחנו מתכוונים לפתוח את המועדונים האלה.
<רונן כהן: ב-39 יישובים, סך הכל 39 מועדונים.
מאיר כהן: כמה במגזר הערבי?
אלי אלאלוף: עבדאללה יושב, לא צריך לדבר.
אלי אלאלוף: יש מי שידבר בשמו.
עבדאללה אבו מערוף: יש לי הכבוד.
מאיר כהן: אנחנו ערבים מרוקאים, לא?
<רונן כהן: זה הפריסה של הישובים.
<רונן כהן: יש לנו בצפון.
<רונן כהן: דרך אגב - -
מאיר כהן: ירכא, נצרת - - -
<רונן כהן: אלה הפעימות, וזו הפעימה הראשונה.
<רונן כהן: זו פעימה ראשונה שבאה בשני שלבים.
טלי פלוסקוב: החלטת הממשלה זה השלב הבא?
עבדאללה אבו מערוף: נחזור, אם אפשר, כבוד היושב ראש?
אלי אלאלוף: בבקשה עבדאללה.
אלי אלאלוף: הוא מנומס, הוא אף פעם לא מדבר בלי אישור.
עבדאללה אבו מערוף: אני מברך על הדוח ועל הדיון, כמה שאפשר להגיד מילים של שבח, זה מעט אבל בכל זאת, אני יודע שהדיור, אני מדבר על זה באופן ספציפי, אני תמיד מדבר על כל האוכלוסייה אבל אם אנחנו כבר מדברים על דיור וזכאות וכל מיני דברים, יש פרויקטים שנעשו אפילו בערים הגדולות, למשל נצרת, טייבה, אום אל פאחם.
עבדאללה אבו מערוף: יש שם, דרך אגב, בניינים רב-קומתיים ויש איזו שהיא תכנית שם חוץ משיקום השכונות שזה טוב, ואני יודע שיש עוד כמה שצריכים להיכנס לשם.
עבדאללה אבו מערוף: התכנית שם שאנשים יקבלו איזה שהוא דיור, יש שם זכאות הרבה.
עבדאללה אבו מערוף: כמובן שהרבה דיור ציבורי, מה שנעשה בערים אחרות.
עבדאללה אבו מערוף: יש איזה שהוא אופק ובכלל, יש שאיזו שהיא תכנית - -
<רונן כהן: אתה מדבר על דירות בבעלות?
<רונן כהן: על זוגות צעירים, על משפחות?
עבדאללה אבו מערוף: כן, כן - -
<יעקב שנרב: התכנית למשתכן היא תכנית בכל הארץ, יצא גם המכרז בסחנין, נדמה לי שאתמול או שלשום הוא נסגר.
עבדאללה אבו מערוף: רק בסחנין יצא מכרז?
<יעקב שנרב: הבעיה שרוב הקרקעות, כמו שחבר הכנסת יודע, הן פרטיות.
<יעקב שנרב: לכן, המדינה יכולה לשלוט במבצעים שהיא עושה או לא עושה במקומות שהיא משווקת.
<יעקב שנרב: זה גם רק בבנייה רוויה.
<יעקב שנרב: סחנין זו הסנונית הראשונה, יהיו עוד אבל סחנין זו הראשונה.
<יעקב שנרב: היא נכנסה גם בשלב הראשון, המחירים שם גם – לדעתי נפתח אתמול פשוט.
<יעקב שנרב: אנחנו לא יודעים אבל מחיר למשתכן בכוח הקפדנו על זה שיהיה גם בערים הערביות, במגזרים, וזה ימשיך.
<יעקב שנרב: זו המגמה כי הצעירים הערבים, יש להן את אותה בעיה, ואפילו גדולה יותר מאשר בערים הערביות מכיוון שרוב הקרקעות פרטיות.
<יעקב שנרב: לכן, כל הקרקעות שהמדינה תשווק, כל מקום שזה יהיה בנייה רוויה וצריך אישור שר אוצר שזה לא יהיה, זה בנייה של מחיר למשתכן.
עבדאללה אבו מערוף: אני יודע שכאן לא המקום לדבר על זה.
עבדאללה אבו מערוף: דרך אגב, דווקא האדמות, לא כולן פרטיות.
עבדאללה אבו מערוף: ההיפך הוא הנכון.
עבדאללה אבו מערוף: רוב האדמות שצריך לבנות או שיש עתיד לבנות הן אדמות של מדינה, והכוונה שלי, מישהו מוזמן לעשות, וסליחה על הביטוי, "ג'סטה", אני רוצה בעיר כמו סחנין או אום אל פאחם, יש שם 20 דונם.
עבדאללה אבו מערוף: אני רוצה לבנות, נביא יזם, נבנה מבנה רב-קומות, אפילו 10 קומות, ואני בטוח שתוך שנה המבנים האלה יתמלאו בצעירים וחסרי דיור.
עבדאללה אבו מערוף: אין אופק, נדבר על זה.
עבדאללה אבו מערוף: היוזמה תבוא מכם, מהממשלה.
אלי אלאלוף: אני רוצה להשלים את מה שאומר - -
עבדאללה אבו מערוף: סליחה כבוד היושב ראש, תמיד אומרים שלא רוצים לגור ברב-קומות.
עבדאללה אבו מערוף: התירוצים האלה, סליחה על הביטוי, הם תירוצים וזה חסם גדול אבל אם נעשה ההיפך - תבוא הרשות המקומית עם פרויקט, עם אדמה, עם משרד השיכון והכל ונבנה למי שצריך, מי שזכאי.
עבדאללה אבו מערוף: אני לא אומר שיקנו את הדירות ב-1,000,000 שקל.
עבדאללה אבו מערוף: דרך אגב, זה יפתור הרבה בעיות.
עבדאללה אבו מערוף: אני מדבר על זה באופן אסטרטגי.
עבדאללה אבו מערוף: הרבה בעיות, גם בעניין הבנייה הלא מוסדרת והכל.
עבדאללה אבו מערוף: עד עכשיו לא היתה יוזמה כזאת ויש מספיק אדמות.
עבדאללה אבו מערוף: תוך שנה, לפחות שנתיים, כל האדמות האלה יתמלאו.
עבדאללה אבו מערוף: אנשים שזקוקים לדירה ואין להם איפה לגור, והם לא יכולים לשכור דירה אפילו מבחינה כספית, מבחינה כלכלית.
אלי אלאלוף: בבקשה, נציגת האוצר.
<מעין נשר: אז כמו שיודע חבר הכנסת אבו מערוף אנחנו, באגף התקציבים, הקמנו צוות בשנה שעברה, צוות 120 הימים, שדיבר על הבעיות וקשיי יישום תכנית הדיור בתכנית החומש הקודמת במגזר הערבי, ויצאנו עם שורה של המלצות חדשות.
<מעין נשר: כחלק מההמלצות גם הקימו באגף משרד השיכון אגף מיעוטים חדש שאויש בתקנים חדשים, וכל מטרתו היא לגרום לכך שיצליחו בשיווק בבנייה וגם לא בבנייה רוויה במגזר הערבי, כי אני חושבת שזה עיקר הבעיה שאנחנו ראינו, שהיתה תכנית חומש קודמת, הוקצה לה כסף והכסף לא יצא.
אלי אלאלוף: יש מנהל לפרויקט הזה?
אלי אלאלוף: כשמחליטים החלטה כל כך צודקת ונכונה עם כסף, ולא יוצא לפועל.
אלי אלאלוף: המסקנה שלי, כאדם פשוט שבמקרה ניהל כמה פרויקטים בחיים שלו, אין מנהל פרויקט - אין פרויקט.
<מעין נשר: בשביל זה הקמנו אגף חדש ויצאנו עם שורה של המלצות חדשות.
<מעין נשר: נציגי הרשויות הערביות מעורבים.
<מעין נשר: יש ועדת היגוי שיושבת במשרד השיכון ומתכנסת כל כמה שבועות ליישום התכנית.
<מעין נשר: יש שם הקצאה של כסף להסכמים אסטרטגיים עם הרשויות הערביות - -
אלי אלאלוף: ברשותך, היות ואנחנו התכנסנו למשימה אבל הנושא שאתה מעלה הוא כל כך חשוב.
אלי אלאלוף: אני כרגע ביקשתי שנשריין זמן.
אלי אלאלוף: גם אתמול הייתי בדיון שמראה שבאמת יש החלטות, יש כסף ולא מתבצע.
<מעין נשר: אנחנו חושבים שכן יצא וכן יתבצע.
אלי אלאלוף: תנו לי להעיר: אנחנו צריכים לקיים דיון והכנתו, כדי לראות את יישומו, אנחנו נקיים דיון על המגזר הערבי בנושא דיור ציבורי ובנושא של מרכזי תעסוקה כולל מה שהיה אתמול, שלמדתי שזה פשוט אנדרלמוסיה, כל נושא אזורי התעשייה שמאושרים וזה "כלאם פאדי" לפני שמתחילים לדבר על זה.
אלי אלאלוף: זאת אומרת, נכין את שני הנושאים האלה, אני אשמח שתהיה בעסק.
אלי אלאלוף: אם יש לכם - -
עבדאללה אבו מערוף: רק הערה – בצוות 120 אני לא רק מעורב, אני שם מלווה את העניין.
עבדאללה אבו מערוף: אני מלווה כל הרשויות המקומיות הערביות בעניין תכנית ובנייה, והתיק הזה אצלי.
אלי אלאלוף: אז הנה, קלעתי.
אלי אלאלוף: יש לך דיון, תתחיל להכין אותו פה, בוועדה, תעבוד על זה.
<יעקב שנרב: אולי כדאי להכניס גם את הדרוזי, צ'רקסי והבדואי.
<יעקב שנרב: דבר שני, כמו שאמר חבר הכנסת, הפעם, כדי שזה ייושם כמו שנאמר על ידי האוצר, הוקם אגף ספציפי עם ראש אגף, שזה לא משהו תיאורטי, הוא כבר קיים, הוא עובד, אני חשוב שמכירים אותו וגם יש ועדת היגוי בשיתוף עם ראשי הרשויות.
<יעקב שנרב: זה לא משהו - -
אלי אלאלוף: ברשותכם, אני רוצה לעבור קצת לציבור שהגיע, שהמלווה אתכם.
אלי אלאלוף: אני רק רוצה את הסעיף האחרון בהמלצות שלנו, שהיה סעיף "השכונה השווה".
אלי אלאלוף: אז לא אימצתם אותה כ"שכונה שווה", משרד השיכון לא אימץ אותה אבל חזר ויצא לדרך עם תכנית קרובה לליבי למרות שיש הרבה ביקורת וגם אני שותף לביקורת וזה שיקום שכונות.
אלי אלאלוף: אני מאד ממליץ שמי שמתעסק בשיקום שכונות, שילמד מה זה "שכונה שווה" כי בשילוב של כמה פרמטרים ולקחת בחשבון את הפיתוח הכלכלי – שלום אדוני, חבר כנסת ישראל אייכלר.
אלי אלאלוף: בכמה פרמטרים שהיו בתוך המלצות של "שכונה שווה", שווים שהשתוו בתכנית, ולראות בשיקום שכונות את התכנית שהיא חלק אינטגרלי של דוח העוני כי זה לא חשוב השם, חשוב מה עושים עם זה.
אלי אלאלוף: ופה אני קראתי את ההמלצות של שיקום שכונות, ואני אומר לכם 60%, 70% זה מה שכתוב בהמלצה של "שכונה שווה", וכדאי שתעשו את זה.
אלי אלאלוף: דבר נוסף שאני מבקש שתיקחו בחשבון, וזה נעשה: גם בדיור לאיך אתם קוראים לזה?
אלי אלאלוף: מחיר למשתכן, יש פה איזה מהלך שהתחלתם לחשוב עליו ולא המשיך.
אלי אלאלוף: לפחות אני, לידיעתי, לא המשיך, שחלק מהדיור הזה ייועד למשפחות שהן במצב כלכלי קשה.
אלי אלאלוף: תשימו לב לטרמינולוגיה.
אלי אלאלוף: יש פחד לשלב.
אלי אלאלוף: אז אני במקרה, גם בטעות, הייתי איזה שלוש שנים שליח בז'נבה וגרתי בבניין יוקרתי, ככה הבזבוז של "קרן היסוד" אבל מצד שני, גיליתי את בת דודתי שהיתה מקרה סעד, שגרה באותו בניין.
אלי אלאלוף: 25% בז'נבה, בבניינים היוקרתיים ביותר, משלבים אוכלוסיות עם צרכים כלכליים-חברתיים גדולים.
אלי אלאלוף: זאת אומרת, יש פה צורך בלשלב.
אלי אלאלוף: אל תשאירו שכונות, שכונות, שכונות, שתמיד יש מצוקה.
אלי אלאלוף: אין ברירה, זה קיים, זה מפגע היסטורי שלא יתוקן ביום אחד אבל אין סיבה שבכל דיור חדש לא ישולבו אוכלוסיות שהיו עד עכשיו מוזנחות מבחינת הדיור.
אלי אלאלוף: זה לא אומר שזה פוגע בהם.
אלי אלאלוף: זה פוגע ברוכש הדירות.
אלי אלאלוף: מול הבית שלי יש דירות, וילות שהועברו למשפחות מצוקה.
אלי אלאלוף: הלוואי עלי הגינון והיכולת שלהם.
אלי אלאלוף: תחשבו על זה, תשלבו, תשלבו, תשלבו את האוכלוסיות.
אלי אלאלוף: להוציא משכונת שמואל הנביא בבת אחת משפחות ולהכניס בבת אחת חרדים, שלצערי גם באים עם המצוקות הכלכליות למרות שהם רכשו את הדירות, זה לפגוע, לתת תדמית ולתת שירותים רעים לכל החיים לכל האוכלוסיות שגרות.
אלי אלאלוף: תשלבו.
אלי אלאלוף: המילה של שילוב בדיור היא מילה לא סתמית.
אלי אלאלוף: היא קשה, אני יודע שאתם עושים את זה עם תושייה כזו ואחרת, והגופים המאכלסים כמו "עמיגור" – גילוי נאות: אני עבדתי בסוכנות רק 20 שנה אז "עמיגור" זה גם סוכנותי.
אלי אלאלוף: תבינו, בלי העבודה הקהילתית, בלי השילוב, תדעו שאתם תשאירו גושים שלא נעימים לדיירים.
ישראל אייכלר: אדוני היושב ראש, צריך לשכנע את העשירים שלפחות 25% מהם יסכימו לגור בשכונות האלה, זה יהיה בסדר.
אלי אלאלוף: זה אני מרים ידיים מראש.
אלי אלאלוף: אני אשמח מאד לשמוע אותך, יובל, על המבצע כי מדובר בסוף התהליך, ב-3,200 יחידות דיור חדשות שמכוונות, ותסביר את זה כי זה גם משחרר דיור קיים, שבחלקו היה יכול לתת תשובות למשפחות לא כל כך...
<יובל פרנקל: הייתה לי הזכות להיות חבר משקיף, אני לא יודע איך קראו לזה, בוועדה שדוקטור פיאלקוב ופרופסור אמילי סילברמן הובילו תחת אלי אלאלוף בזמנו, ורונן היה חבר בה ויש פה עוד חברים וחברות שהשתתפו בה.
<יובל פרנקל: אני רוצה להתחיל בזה, אני אתחיל לפני זה במשפט אחר שחבר כנסת אלאלוף אמר לנו פה לפני כמה חודשים: אסור לנו להיות מרוצים.
<יובל פרנקל: אז קודם כל, אנחנו בסוף נבקש עוד אבל בכל זאת, כשישבנו בוועדה, באחד השלבים שאלו אותי כחבר וכמנכ"ל "עמיגור": מה החלום שלך שהוועדה תחליט ויתבצע?
<יובל פרנקל: אז אמרתי שהחלום שלי שיאשרו בנייה של עוד 1,000 יחידות דיור.
<יובל פרנקל: קודם כל שיקנו את הדירות בדיור הציבורי אבל שלקשישים יאשרו בנייה של עוד 1,000 יחידות דיור ושיגדילו ב-500 שקל את האפשרות לשפץ את הדיור ב-500 שקל לשנה, כי התקציב עמד על 700 שקל.
<יובל פרנקל: שיתנו לנו עוד 500 שקל.
<יובל פרנקל: אני מוכרח לומר שבתחום הזה החלומות התגשמו והרבה יותר מזה.
<יובל פרנקל: אנחנו נמצאים בשנה האחרונה בהגדלה דרמטית.
<יובל פרנקל: אם קיבלנו בשנה קודמת, לפני זה, כ-15,16 מיליון שקל לכל שיפוץ דירות "עמיגור", דירות שהם בניהול "עמיגור", אנחנו מדברים השנה על תוספת בלי שיקום שכונות של כ-20 מיליון שקל, שהיא תוספת דרמטית בשנה אחת.
<יובל פרנקל: ושיקום שכונות רק אצלנו זה עוד 16 מיליון שקל.
<יובל פרנקל: אני רוצה לדבר על הצד החברתי שנעשה במקביל: ההנחיה היא לשיפוץ בניין שלא יצטרכו לחזור אליו 20 שנה לפחות.
<יובל פרנקל: מהיסוד, שלפני שצובעים מבחוץ, שזה נראה יפה, חייבים להקפיד על התשתיות שלו.
<יובל פרנקל: ובאמת זה 41,000 שקל, בדקתי עוד פעם - -
מאיר כהן: הרבה שנים נתנו 27,000 שקל.
מאיר כהן: זו עליה משמעותית.
<יובל פרנקל: נכון, זה השתנה ובאמת הנציג מדימונה אמר שהיה 27,000 שקל וזה עלה.
<יובל פרנקל: ואכן, השיפוץ הוא שיפוץ מדהים, הוא לא רק עמוק, הוא גם ציפוי של הבתים.
<יובל פרנקל: זה דווקא הרבה ראשי ערים ביקשו, שלפחות חלק יהיה מצופה כי זה לא הטיח שיורד כל הזמן.
<יובל פרנקל: אז זה בתחום הזה, שזה באמת דרמטי.
<יובל פרנקל: אני רוצה לציין שני דברים: היום אנחנו משפצים דירות שיפוץ עמוק, לפעמים ב-60,000 שקל, 70,000 שקל לדירה.
<יובל פרנקל: דברים שלא מזמן התקציב היה 20,000 שקל באכלוס חוזר.
<יובל פרנקל: אז באכלוס חוזר זה כבר 45 אבל אני יכול להיכנס לדירה שלא נכנסו אליה 20, 25 שנה שגרים בה אנשים ולשפץ אותה היום לפעמים ב-50,000-60,000 שקל.
<יובל פרנקל: זה דבר אחד.
<יובל פרנקל: הדבר השני: למשל, באופקים היו דירות שנבנו בשנות הבנייה המאסיבית, שנות ה-90, ששמו שטיחים, אני מניח שאתה מכיר את זה.
מאיר כהן: הירוק המעצבן.
<יובל פרנקל: - - שמו שטיחים על החול.
<יובל פרנקל: ואני לא צריך לומר לכם מה המשמעות בבתים שגדלים ילדים שיש שטיחים, ושנים התחננו לקבל תקציב לעניין הזה וקיבלנו שתי דירות בשנה, שלוש דירות בשנה.
<יובל פרנקל: היום קיבלנו תקציב לכל הדירות.
<יובל פרנקל: קיבלנו לאופקים 2.5 מיליון שקל.
<יובל פרנקל: טיפלנו בכל הדירות, חוץ מדירות שהדיירים אמרו: קשה לנו, והשארנו תקציב בצד אבל באמת ועוד פעם, אני מצטט אותך, אסור להיות שאננים ואני רוצה שזה ימשיך.
אלי אלאלוף: אנחנו, בעלי הגוף, תמיד שמחים בחלקנו כי הוא גדול.
<יובל פרנקל: אנחנו צריכים את כל כובד משקלנו, שיהיה עוד.
<יובל פרנקל: עכשיו לגבי הפרויקט הגדול – גם כאן
<יובל פרנקל: אנחנו מדברים על פרויקט שבסך הכל במניפה, ב-17 מקומות בארץ, שזה מחיפה דרך הרצליה פיתוח, אפרופו מה שאמרת, אנחנו עובדים גם בהרצליה פיתוח, ב"בית שירנה" ובבת-ים ובאשדוד ובאשקלון ובבאר-שבע.
<יובל פרנקל: זה למשל באשקלון, זה בבאר-שבע, זה בנתניה.
<יובל פרנקל: בהרצליה פיתוח זה הקו השני לאכדיה, אני תכף אומר על זה כמה מילים אבל בסך הכל אנחנו מקדמים 3,200 יחידות דיור, אנחנו מניחים שיהיה פחת תכנוני כי ההסכם הוא על 2,650 כאשר המטרה שלנו כבר השנה, אם ירצה השם, שזה חשוב תמיד והבירוקרטיה והסטטוטוריה וראשי הערים.
<יובל פרנקל: אני מוכרח לומר על זה מילה, אנחנו נוכל להתחיל בבנייה של בין 400 ל-500 יחידות דיור כבר השנה כך שזה לא חזון לעתיד לבוא.
<יובל פרנקל: זה משהו שאנחנו מדברים עליו שמקודם, ועד סוף השנה הבאה עוד למעלה מ-1,000 היתרים.
ישראל אייכלר: למה התכוונת כשאמרת "ראשי הערים"?
<יובל פרנקל: זה המשפט הבא שלי: הבעיה שלנו – ישנו פסוק שנקרא Not In My Back Yard - NIMBY.
<יובל פרנקל: לצערי, חלק מהעניין, אנחנו עובדים על זה ובמשרד האוצר יש מנגנון שמסייע לנו ובמשרד השיכון יש ועדת היגוי שעובדת כולל טלפונים שבועיים למהנדסי ערים.
<יובל פרנקל: העניין הוא שזה מבצע חירום, ומבצע חירום צריך לקבל ולא יכול להיות שאם אני עברתי לוועדה מחוזית בינואר, דנים בי במקרה הטוב באוגוסט ואומרים לי: מה אתה מתלונן, זה נקרא מצוין.
<יובל פרנקל: זאת אומרת, יש קטע שאנחנו עובדים, ואתה הצעת לי גם את הסיוע שלך.
<יובל פרנקל: אנחנו עובדים על צמצום יחד עם משרד האוצר ומשרד השיכון, על צמצום לוחות הזמנים.
<יובל פרנקל: אנחנו נעמוד בכל ההוראות.
<יובל פרנקל: כל תקציב התכנון ניתן כבר, אין לנו שום מעצור.
מאיר כהן: עדין לא דיברת על ראשי הערים.
טלי פלוסקוב: אלי, צריך לפנות לפי דעתי לוועדה.
<יובל פרנקל: אני מנסה להיות מנומס אבל יש לנו למשל בעיה בחלק מהמקומות - -
טלי פלוסקוב: איפה אתם תקועים אפשר להבין?
<קריאות: בירושלים.
<יובל פרנקל: לא, ירושלים זה פשוט עניין סטטוטורי.
<יובל פרנקל: אני מציע לא להיות פרטני אבל - -
אלי אלאלוף: יובל ואנשי משרד השיכון, לפחות אנחנו יודעים שכל המערכת הזאת בשליטה של מפלגה מסוימת שאנחנו שייכים לה, ואנחנו נפעיל את כל הקשרים כדי לעשות את זה גם ברמה ודאי פרסונאלית, ועוד יותר ברמת הוועדה בכלל שלנו.
אלי אלאלוף: אני ממליץ לאמץ את זה כאחת ההמלצות שלנו.
אלי אלאלוף: איפה שיש לכם בעיות, אנחנו רוצים שתפנו לוועדה, והוועדה תעזור בעניין הזה כולל בוועדת הפנים, שזה תחת סמכותם.
<יובל פרנקל: מה שחשוב לומר באמת – עוד פעם: צריך להבין שאנחנו בנינו בשנים האחרונות 200 יחידות דיור בכפר סבא ובקרית אונו.
<יובל פרנקל: זה היום דברים כמעט היסטוריים.
<יובל פרנקל: היום אנחנו מדברים על 500.
<יובל פרנקל: זה באמת שינוי אבל לא להיות שאננים.
אלי אלאלוף: ברשותך, לפני שאני אחזור לחברי הכנסת, אני רוצה לשמוע את הנציגים של הגופים.
ישראל אייכלר: לי יש רק שאלה קצרה, אדוני היושב ראש: אני רואה את הרשימה: עפולה, מגדל העמק, מעלות תרשיחא, ירוחם, דימונה, אופקים, שדרות, נתיבות וכולי וכולי - -
טלי פלוסקוב: זה בפעימה ראשונה.
ישראל אייכלר: פעימה ראשונה, פעימה שנייה, פעימה שלישית, בסג'ור, בית ג'אן, ירכא, רהט, באר-שבע, הכל חוץ מירושלים ובני-ברק, אני לא רואה בכלל.
אלי אלאלוף: בהמשך תתנו תשובה.
אלי אלאלוף: אני מבקש ככה: גברת, רצית לדבר?
אלי אלאלוף: הגברת שדיברה ללא רשות מקבלת עונש ומדברת באישור.
<רות לביא: אני מפורום הדיור הציבורי.
<רות לביא: אני רוצה להזכיר שהוועדה למלחמה במיצרי העוני - -
אלי אלאלוף: אני לא מכיר את הוועדה הזאת.
אלי אלאלוף: פה אין ציניות.
<רות לביא: לא, זה לא ציניות.
<רות לביא: זה גופים שמייצרים - -
אלי אלאלוף: אז אני לא מכיר את הוועדה הזאת.
<רות לביא: חוסר בקורת גג מייצר עוני, פשוט מאד.
אלי אלאלוף: אז יש ועדה כזאת שמייצרת עוני?
<רות לביא: לא, בגורמים שמייצרים.
אלי אלאלוף: בלי ציניות.
<רות לביא: לא משנה.
<רות לביא: דיברה על 100,000 דירות של דיור ציבורי, יש היום פחות מ-60.
<רות לביא: זאת אומרת, חצי.
<רות לביא: אם יקנו 1,000 דירות בשנה כולנו נהיה בקבר לפני שיהיה מספיק דירות, והשאלה אם משרד השיכון יילחם קודם כל כקו אדום על הקצאת תקציב משמעותי ותואם את הצרכים לקניית דירות לדיור הציבורי, דבר שממשלת ישראל לא עשתה מעולם, ואני חושבת שהגיע הזמן.
<רות לביא: בנוסף, יש כל מיני שאלות לאור הדברים שהייתי רוצה להעלות: אחד מה לגבי רכישת הדירות.
<רות לביא: כמה כסף הועבר לידי הזכיינים שרכשו את הדירות והיכן נקנו דירות, איזה גודל, כמה מהן אוכלסו, על ידי מי?
<רות לביא: זאת אומרת, התמונה שהוצגה פה היא תמונה מופלאה.
<רות לביא: בשטח לא ממש מרגישים אותה, ואני חושבת ששקיפות ודיווח יוכלו לעזור לנו להבין עד כמה התמונה הזאת אמתית, עד כמה היא מציעה פתרונות ולכן, הייתי מבקשת שלוועדה יימסר דיווח מהסוג הזה.
<רות לביא: לגבי הגדלת הסיוע – לנו לא ידוע על הגדלת סיוע בסכומים כאלה מהאנשים שאנחנו מכירים.
<רות לביא: מי קיבל הגדלה בסיוע, מה הקריטריון?
<רות לביא: האם זה מעשרה ילדים ומעלה, וסליחה על האירוניה, והאם נדרש ויתור על הזכאות כפי שמשרד השיכון כבר עשה בעבר?
<רות לביא: לגבי הדירות בשימוש זר – למה כל אותן דירות שנאמר שהן לא ראויות למגורים, הן בשטח שהוא לא למגורים, בנייה כפרית, מדוע לא יועבר ערכן לידי קרן הדיור הציבורי לרכישת דירות חלופיות כי בית כנסת שייך למשרד הדתות, שמשרד הדתות יתקצב אותו לא על חשבון הדיירים.
<רות לביא: זה שוב ושוב קורה, ואני חושבת שהגיע הזמן שמשרד השיכון יגיד בפשטות: קחו את הדירות ושלמו עליהן כי הדיירים לא צריכים, מי שאין לו, לא צריך לשאת על גבו את חובותיו של משרד אחר של הממשלה.
<רות לביא: אני ממשיכה לגבי פינויים וכבר הערתי – לעשות ועדה שדנה בנושא פצע פעור בגופם של כל דיירי הדיור הציבורי זה חרב מאיימת מעל ראשם.
<רות לביא: בלא נציגים של הדיירים עצמם, לגישתי, הוועדה הזאת מפסיקה להיות אמינה מכיוון שהוועדה לא צריכה לבדוק רק איך לפנות את הדיירים ולבטח לא לראות את הפינוי כעוד כלי להבאת דירות למאגר אלא היא צריכה לבדוק את העילות לפינויים והאם העילות האלה קיימות ושרירות.
אלי אלאלוף: אני מזכיר את הנושא – אנחנו דנים בדוח העוני.
<רות לביא: אני עונה על כל מה שנאמר.
אלי אלאלוף: אז חסרים לך עוד מיליון נושאים בעייתיים בנושא הדיור.
<רות לביא: השלכת דיירים לרחוב מייצרת עוני.
אלי אלאלוף: אני מבקש שתסיימי.
<רות לביא: שני דברים אני אגיד, ואני אסיים: 1.
<רות לביא: לגבי הפרויקט של משכירות לבעלות – הייתי פשוט מבקשת שהוועדה תבדוק את זה.
<רות לביא: נאמר שהדייר יוכל לרכוש את הדירה אחרי 20 שנה - -
אלי אלאלוף: מה מספר 2?
<רות לביא: שניה - -
אלי אלאלוף: לא, אין לנו זמן.
<רות לביא: לא, הוועדה צריכה לבדוק מה קורה עם דייר שהסיוע נשלל ממנו.
<רות לביא: האם ברגע שהוא נכנס נשארת זכאותו בלי שום קשר לסיוע, ובאופן כללי אני אגיד שוב: חיוני להציג פתרון לקשישים, חיוני להציג פתרון לנכים אבל אי אפשר שהאוכלוסיות המוחלשות יריבו כולן על עצם אחת.
<רות לביא: חיוני להציג סוף סוף תקציב ראוי והולם לקניית דירות לדיור הציבורי בכמות שקבעה הוועדה שלך.
אלי אלאלוף: אדון גיגי, בבקשה.
<דני גיגי: אני מפורום הדיור הציבורי.