GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרב מיכאלי: בוקר טוב אדוני ותודה רבה שהצלחת להכניס את הישיבה הזאת כדי שנצליח להעביר בקריאה ראשונה בשבוע כמעט אחרון של המושב הזה.
אלי אלאלוף: אין לי ניגוד אינטרסים למרות שאני חתום על החוק.
מרב מיכאלי: אתה חתום על החוק.
מרב מיכאלי: אכן עבודה רבה נעשתה.
מרב מיכאלי: אני רוצה להודות מקרב לב כי לעבודה הרבה מאוד היו שותפים גם ביטוח לאומי, גם המשרד לשירותי דת, גם פורום חברה קדישא וגם המשרדים האחרים.
מרב מיכאלי: באמת עבודת נמלים ממש, לפתור דבר שכשאני באתי להחתים אותך על החוק חשבתי שאני עושה תיקון קטן ומתבקש שאין בעיה להעביר אותו כדי לפתור את הבעיה הפשוטה הזאת שאם חלילה נפטרת לא בבית חולים אלא בבית או אולי בבית אבות קטן או משהו מסוג זה, אז אין מי שיפנה את הגופה, ואם יש, זה לוקח המון זמן ועולה המון המון כסף.
מרב מיכאלי: אמרנו שרק ניישר את החובה של המדינה שכתובה בחוק לממן את כל עלויות הקבורה.
מרב מיכאלי: מסתבר שלא פשוט אבל לא נורא, הצלחנו למצוא פתרונות.
מרב מיכאלי: בקיצור, אני שמחה שהצלחנו למצוא פתרון שאני חושבת שהוא באמת באמת טוב.
מרב מיכאלי: זאת אומרת, תהיה באמת התקדמות מאוד גדולה וגם לקראת קריאה שנייה ושלישית נדבר על המבנה של המנגנון ונוכל לצאת לדרך עם הזכויות הבסיסיות לכל אזרח ואזרחית לקבל ברגע הנורא הזה שנפטר מישהו בבית, לקבל טיפול ראוי מהמדינה.
נורית קורן: תרשה לי כי אני צריכה אחר כך ללכת.
נורית קורן: אני רוצה לדעת אם הצעת החוק, אני לא מבינה ממנה, האם כאשר נפטר מישהו בבית חולים שלא נמצא באזור מגוריו, משלמים על זה.
נורית קורן: אתה זוכר שהיה לנו דיון בנושא הזה?
נורית קורן: האם זה כולל שלא משנה היכן הוא נפטר וביטוח לאומי משלם את ההובלה?
נורית קורן: חבל שנתקן את החוק וזה לא יופיע בתוכו כי זה מאוד חשוב.
נורית קורן: זה לא כולל.
נורית קורן: אם כן, רק רגע.
מרב מיכאלי: עדיף שביטוח לאומי יתייחס לזה.
נורית קורן: לכן אני מעלה את זה.
נורית קורן: אני רוצה לומר מה המקרה.
נורית קורן: אדם תושב הרצליה שמעבירים אותו לבלינסון.
נורית קורן: אם הוא נפטר בבית חולים מאיר, אין בעיה, האמבולנס לוקח אותו ואין שום בעיה, אבל אם הוא נפטר בבלינסון שהוא לא רחוק, לא משלמים.
נורית קורן: אני חושבת שזה לא משנה היכן הוא נפטר והמדינה צריכה לשלם.
נורית קורן: העלויות לא מעניינות אותי, זה כבוד המת.
נורית קורן: גם המשפחה, למה המשפחה צריכה להשתגע?
נורית קורן: לי היה מקרה אישי כזה, לצערי הרב לא מזמן, אבל תעודת הזהות הייתה בהרצליה, המשפחה ביקשה – כי זה היה כל כך טרגי, בחור מאוד צעיר בן 45-50 שנפטר בשנתו, אירוע טראומתי לכל הדעות – והיא הייתה צריכה לשלם.
נורית קורן: היא עמדה בחוץ והיא לא ידעה אם היא כן משלמת או לא משלמת.
נורית קורן: לא היה לה את הכסף באותו רגע.
נורית קורן: מצב בלתי אפשרי שאני חושבת שבשעת צרה כזאת אסור שתקרה.
אלי אלאלוף: אנחנו נקבל הסבר מהביטוח הלאומי.
נורית קורן: אני מבקשת שזה ייכנס להצעת החוק.
<שלומי מור: נמצאים כאן אנשי המקצוע שעוד מעט יסבירו בדיוק את ההיקף.
<שלומי מור: הבעיה שאת מתארת מוכרת לנו אבל אני צריך לומר שהתיקון שמדובר בו כאן, הוא לא לחוק הביטוח הלאומי ואפילו לא לתקנות הקבורה אלא הוא בחוק שירותי הדת והוא עוסק באיזושהי בעיה אחרת ובסוגיה אחרת חשובה לא פחות אבל זאת לא בדיוק הסוגיה בה את עוסקת.
<שלומי מור: אני כן הייתי רוצה שהאגף יתאר את הבעיה כי היא מוכרת לנו.
נורית קורן: אם כן, זה לא בחוק הזה אלא צריך לעשות חוק אחר.
נורית קורן: אני חייבת לצאת להצביע ואני חוזרת.
<שמעון נבון: המוסד לביטוח לאומי.
<שמעון נבון: אכן באמת יש בעיה כאשר אדם נפטר בבית חולים.
<שמעון נבון: בדרך כלל אלה בתי חולים שמרוחקים מיישובי המגורים.
<שמעון נבון: במקרים האלה המשפחה נאלצת לשלם ולממן את ההובלה על חשבונה וכך נבנו כל מערכות דמי הקבורה.
<שמעון נבון: יש אפשרות במקרים מסוימים שאפשר להביא אותו לקבורה במקום הפטירה שלו וכך לא צריך לממן את ההובלה שלו או כאשר המשפחה רוצה להביא למקום המגורים.
<שמעון נבון: הנושא הזה של ההובלה, הרבה פעמים ניסינו לתקן אותו אבל היו ההתנגדויות של האוצר לממן את ההובלה ממרחקים ממקום הפטירה וזה לאו דווקא בבתי החולים אלא גם אדם שנפטר בבית אבות מרוחק ממקום מגוריו כאשר גם אותו צריך לממן או אדם שבא לטייל באילת ונפטר שם ורוצים לקבור אותו במקום קבורה אחר.
<שמעון נבון: גם במקרה כזה צריך לממן את ההובלה שלו.
<שמעון נבון: מדובר בהובלות בהיקפים מאוד גדולים ומדובר בהרבה מאוד כסף.
<שמעון נבון: כרגע אנחנו מנסים דרך האוצר לממן כל מיני העברות ופינויים שאולי שמעתם עליהם וזה עולה כסף רב.
<שמעון נבון: לכן, אם האוצר ירצה לממן את כל ההובלות מכל מדינת ישראל לכל מקום, מבחינת הביטוח הלאומי אין בעיה לעשות את זה אבל צריך לממן את זה.
מרב מיכאלי: אדוני, ברשותך, כמו שאמרתי קודם, ההצעה שאנחנו הנחנו פותרת את ההובלה מהבית לאן שצריך באותו זמן שזה בדרך כלל יהיה באמת לחדר קירור ואחר כך, אם אין נסיעה ארוכה למקום אחר, לא אמורה להיות בעיה, אבל הסיפור הזה הוא באמת סיפור נפרד.
מרב מיכאלי: אני רוצה לומר שבכל מקרה לא בזה אנחנו דנות ודנים היום כי זה ייפתר בתקנות הביטוח הלאומי, העניין של תשלום ההעברה מהבית.
מרב מיכאלי: מה שאנחנו מתקנות עכשיו בחוק, זאת ההשלמה לזה שלגבי אמבולנסים פרטיים בכל מקרה, גם אם יגיעו למקום כזה, יחול עליהם איסור לנצל את שעת המשבר הזאת כדי למכור שירותים אחרים ולגבות כספים אסטרונומיים מהמשפחה, שזה דבר שאי אפשר לעשות בתקנות הביטוח הלאומי אלא באמת צריך לתקן אותו בחוק.
מרב מיכאלי: לכן אני חושבת שנדבר עם חברת הכנסת נורית קורן ונעבוד במקביל על ההשלמות ונראה מה אפשר לעשות אתן.
אלי אלאלוף: אני הייתי שמח לקבל את ההצעה האחרונה של הביטוח הלאומי לאוצר בנושא הזה כדי שלא נעשה עבודה כפולה.
אלי אלאלוף: תעבירו לנו את החומר כדי שנעבד אותו להצעה מתקנת.
אלי אלאלוף: תעבירו את זה לוועדה והוועדה תדאג לשתף את חברי הכנסת הרלוונטיים.
<זאב רוזנברג: אני מנכ"ל פורום חברות הקדישא בישראל.
<זאב רוזנברג: אני רוצה לומר שאנחנו מברכים ושמחים על התיקון הזה.
<זאב רוזנברג: חיכינו לו הרבה שנים.
<זאב רוזנברג: תודה לחברת הכנסת מרב מיכאלי שלקחה את היוזמה והובילה דבר שהיה צריך לעשות מזמן.
<זאב רוזנברג: יישר כוח.
מרב מיכאלי: מאוד משמח.
אלי אלאלוף: אפשר לעבור לקריאת החוק.
<ורד קירו זילברמן: הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון מס') (שירותי הובלת נפטרים), התשע"ו-2016 הוספת סעיף 14א10 בחוק שירותי הדת היהודיים (נוסח משולב), התשל"א-1971, אחרי סעיף 14א9 יבוא: "14א10 שירותי הובלת נפטרים מי שהוביל נפטר, לרבות בעל רישיון קבורה, לא ימכור ולא יציע למכירה או ישווק בדרך אחרת מוצר שירות או מלאכה הקשורים בפטירה, בלוויה או סידוריה, בקבורה ובהקמת המצבה.
<ורד קירו זילברמן: הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על מכירה או מתן שירות על ידי חברה לענייני קבורה המחזיקה ברישיון, המותרת על פי תנאי הרישיון או על פי דין אחר.
<ורד קירו זילברמן: העובר על הוראות סעיף 14א10(א) – דינו קנס כאמור בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין, התשל"ז-1977.
<ורד קירו זילברמן: התקבלו מהביטוח הלאומי אתמול שתי הערות שעלי הן מקובלות.
<ורד קירו זילברמן: תכף נבקש מעורך דין מור להציג אותן.
<ורד קירו זילברמן: אני רוצה רק לומר שהנוסח הזה הוא נוסח שמקובל על משרדי הממשלה.
<ורד קירו זילברמן: הוצע סעיף של פיצויים ללא הוכחת נזק ובשלב הזה אנחנו השמטנו אותו לאור שאלות שעלו מכיוון משרד המשפטים אבל בהחלט הנושא הזה יחזור ויידון בשלבים המתקדמים של הצעת החוק.
<ורד קירו זילברמן: עלתה גם הצעה מצד משרד המשפטים לשקול הוספת איסור שידול וחובת גילוי על אותם נותני שירותים שבאים על מנת שלא ינצלו את המשפחה ואנחנו נדון בזה בהמשך הליכי החקיקה.
<שלומי מור: היו לנו שתי הערות סמנטיות קלות שהצענו.
<שלומי מור: במקום בעל רישיון קבורה, יבוא בעל רישיון לעסוק בקבורה.
<שלומי מור: כך זה מופיע גם בחוק הביטוח הלאומי ובחוקים אחרים.
<שלומי מור: בעל רישיון לעסוק בקבורה.
<שלומי מור: במקום הובלת נפטרים, הצענו העברת נפטרים.
<שלומי מור: נשמע לנו קצת יותר נקי.
מרב מיכאלי: אין מקום אחר בחוק שכתוב בו הובלה?
מרב מיכאלי: בחוק הראשי לא כתוב הובלה?
<ורד קירו זילברמן: נבדוק את זה בנוסח החוק.
מרב מיכאלי: אם לא כתוב ואפשר, זה נראה לי יפה לומר העברה במקום הובלה.
נורית קורן: יותר מתאים.
אלי אלאלוף: החלטנו לקבל את החומר של הביטוח הלאומי עת נעשה בעבר ניסו לטפל.
נורית קורן: צריך לעשות הצעת חוק.
אלי אלאלוף: אנחנו נקבל את החומר, נלמד אותו ונעביר לכם לעיון.
אלי אלאלוף: אפשר לעבור להצבעה.
מרב מיכאלי: סימן טוב ומזל טוב.
אלי אלאלוף: תודה ליועצת המשפטית, להנהלת הוועדה ולך.
נורית קורן: אדוני היושב ראש, אם אתה תרשה לי, אני רוצה להכין הצעת חוק.
אלי אלאלוף: נקבל את החומר.
אלי אלאלוף: היום ה-27 ביולי 2016, כ"א בתמוז התשע"ו, השעה 09:05.
אלי אלאלוף: אנחנו דנים בהצעת חוק ייצוג הולם לעובדים עם מוגבלות בגופים ציבוריים (תיקוני חקיקה), התשע"ה-2015 (פ/1042/20) ו-(כ/618).
אלי אלאלוף: איציק שמולי הוא בין היוזמים המובילים ודוקטור עבדאללה אבו מערוף.
אלי אלאלוף: את שאר חברי הכנסת אתם יכולים לקרוא ברשימה.
אלי אלאלוף: הם סומכים עלינו.
אלי אלאלוף: ביקשתי דיון כדי לעשות כמה תיקונים שנבעו מהטיפול המאוד אינטנסיבי שעשינו בחוק שהוא מאוד מאוד מרגש את הציבור ואני באמת מודה לחברים שיחד עם איציק שמולי – אני רואה שגם אני ברשימה - - -
איציק שמולי: לא רק שאתה ברשימה אלא שבלעדיך זה לא היה קורה.
אלי אלאלוף: אני שמח שזה חוק שקולע לצורך אמיתי בחברה.
אלי אלאלוף: אני אומר לכל השותפים, לכל מי שיושב כאן ולא יושב כאן, אני באמת לא אומר שמות וגופים כדי לא לפגוע באף אחד, שזה תהליך מרשים של שילוב כל המערכות הממשלתיות, הציבוריות, אנשי החוק, הייעוץ המשפטי שלנו והנהלת הוועדה.
אלי אלאלוף: אני באמת רוצה בהזדמנות זו להודות.
אלי אלאלוף: מיד נלך לתיקונים.
<נעה בן שבת: אדוני, אני אציג אותם.
אלי אלאלוף: אנחנו קוראים לזה רביזיה.
<נעה בן שבת: צריך להצביע על הדיון מחדש.
אלי אלאלוף: ברשותכם, נצביע על פתיחת הדיון מחדש כרביזיה.
<נעה בן שבת: נציג את ההצעות שלנו לתיקון.
<נעה בן שבת: נמצא לפניכם נוסח קודם ששלחנו אבל אפשר לעבור על הסעיפים ולראות.
<נעה בן שבת: דבר ראשון, אנחנו מבקשים לתקן כאן גם את סעיף 9 הקיים.
<נעה בן שבת: סעיף 9 קובע שמעסיק הוא מי שמעסיק 25 עובדים ומעלה.
<נעה בן שבת: כתוב "למעט המדינה ומעסיק אחר שסעיף 15 לחוק שירות המדינה (מינויים) חל עליו).
<נעה בן שבת: אנחנו לא רוצים שתישמע פרשנות אחרת לגבי המילה המדינה או מעסיק אחר.
<נעה בן שבת: השאלה עלתה לגבי המשטרה ושירות בתי הסוהר.
<נעה בן שבת: שירות המדינה (מינויים) לא חל עליהם ומצד שני הם כן נכללים במדינה ואנחנו לא רוצים שיישמע משהו אחר, כאילו הם חריגים לנושא הזה.
<נעה בן שבת: אנחנו מבינים שהיה גם פסק דין של בג"ץ לעניין מחמלי לגבי הנושא הזה.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים להעביר את הדבר הזה ולכן מוצע כאן תיקן סעיף 9: בסעיף 9ד לחוק העיקרי, במקום המדינה ומעסיק אחר, יבוא מעסיק.
<נעה בן שבת: או שסעיף 15א לחוק שירות המדינה (מינויים) חל על המעסיק או שהפרק הזה חל עליו.
<נעה בן שבת: אנחנו עוברים לעמוד 3.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים בסעיף 9ג על המועדים למסירת התכנית השנתית.
<נעה בן שבת: מוצע מבחינת המועדים שב-31 במרץ יעבירו כל הגורמים למוסד לביטוח לאומי את הנתונים, אם מדובר במשרד הכלכלה שמעביר את הנתונים לגבי רשימת הגופים, אם מדובר בגוף שהכיר בעובדים עם מוגבלות משמעותית כהגדרתם בתוספת, ואם מדובר בגופים שהחריגו להם חלק מהאנשים בגלל תפקידים מסוימים.
<נעה בן שבת: המידע הזה נמסר עד 31 במרץ.
אלי אלאלוף: אנחנו מקדמים בברכה את חברת הכנסת נורית קורן.
<נעה בן שבת: עד 31 ביולי המוסד לביטוח לאומי יערוך את ההתאמות עם המידע שברשותו.
<נעה בן שבת: למעשה ב-31 באוקטובר המעסיקים יצטרכו לפרסם את התכנית באתרי האינטרנט שלהם כאשר רצינו פרק זמן שיהיה משמעותי כדי שתכנית כזאת תהיה באמת משמעותית ולא תוכן כלאחר יד אלא באמת יתאפשר פרק זמן מספיק להכנת תכנית כזאת.
<נעה בן שבת: אחרי כן, בסעיף קטן (ג) אנחנו מדברים על תכנית להעדפה שהיא כמובן גם של מועמדים וגם של עובדים.
<נעה בן שבת: זה יכול להיות גם לתפקידים, למשרות או לקבוצות משרות.
<נעה בן שבת: בסעיף קטן (4), גורמים שעוסקים בשילוב בתעסוקה.
<נעה בן שבת: שוב, לגבי המועדים כבר דיברנו בסעיף קטן (ד)(א), עד 31 במרץ.
<נעה בן שבת: לגבי הרשימה שמשרד הכלכלה מעביר למוסד לביטוח לאומי, יש כאן הבהרה בנוסח.
<נעה בן שבת: מה שמעביר משרד הכלכלה זאת רשימת הגופים הציבוריים ואני מבינה שזאת רשימה כבדה שיש לה את המורכבות שלה אבל זאת משימה שמוטלת עליהם.
<נעה בן שבת: השאלה היא מי מעסיק מאה עובדים ומעלה וזה דבר שהמוסד לביטוח לאומי יבחן כי הנתונים ברשותו, מספר המועסקים נמצא ברשותו ולא נמצא ברשות משרד הכלכלה.
<נעה בן שבת: בהמשך העמודים, גם ב-4 וגם ב-5, יש עניינים של המועדים, כפי שאמרתי קודם.
<נעה בן שבת: לגבי ההוראות.
<נעה בן שבת: בסעיף 6 יש לנו את סעיף ההסמכה לשר הכלכלה לקבוע הוראות לעניין מסירת מידע.
<נעה בן שבת: אני מבקשת להרחיב קצת את ההוראה כדי שבאמת תבטא את הדברים שאמרנו, שהוא יקבע הוראות לעניין המידע לפי סעיף זה.
<נעה בן שבת: הוא יכול לקבוע גם לגבי התוכן שלו וגם לגבי דברים אחרים.
<קריאה: באיזה עמוד זה?
<נעה בן שבת: בעמוד 6.
<נעה בן שבת: לכאורה השתמע קודם שאנחנו מדברים על מסירה, שמירה והדברים הטכניים אבל אנחנו רוצים גם לגבי המידע בכלל שאם נשמט כאן איזשהו פרט שצריך להעביר, כמו למשל המוסד לביטוח לאומי אמר שלפעמים צריכים ברשימת המעסיקים לציין גם ח"פ של המעסיק או מספר שמאפשר לזהות אותו.
<הילה רענן: בהקשר הזה רצינו לדעת.
<הילה רענן: התקנות האלה יכול שיותקנו על ידי שר אחר?
<הילה רענן: אין לנו את המומחיות לנושא של העברת מידע.
<הילה רענן: אין לנו כל יתרון על פני משרד אחר.
<הילה רענן: אני אומרת שלמשרד הכלכלה אין את המומחיות בנושא של העברת מידע.
עבדאללה אבו מערוף: בהסכמת שר המשפטים.
<נעה בן שבת: דנו בשאלה הזאת בדיון הקודם.
<נעה בן שבת: משרד המשפטים אומר שהוא לא מוכן להיות המשרד שמכתיב למרות שאצלו בעצם מתרכז הידע כי כל המשרדים מתייעצים אתו .
<דן אורן: יש שורה של נושאים, כולל הנושא הזה.
<דן אורן: יש הרבה נושאים בהם יש לנו מומחיות משפטית ובכל זאת האחריות על התחום היא על הגוף שמעבד את המידע ולא שלנו.
<דן אורן: אני לא מציע לפתוח את זה.
<דן אורן: אנחנו הצגנו את העמדה שלנו בדיון ביום ראשון לפיה השר שאחראי על הגוף שמעבד את המידע, הוא זה שמתקין את התקנות במעורבות שלנו והמשרדים יודעים שאנחנו תמיד עומדים לצד המשרדים ומספקים להם את כל העזרה, כולל ממש לשבת אתם ולנסח את התקנות.
<דן אורן: זה שמשרד מסוים אין לו את המומחיות, זאת לא בעיה.
<דן אורן: אנחנו מספקים את כל המידע.
<דן אורן: בכל זאת יש לנו עמדה עקבית לפיה מי שאחראי זה הגוף שמעבד את המידע ולכן חשבנו שזה צריך להיות שר הרווחה.
<נעה בן שבת: הם הציעו את משרד הרווחה.
<דן אורן: זה לא סוד שעכשיו יש - - -
אלי אלאלוף: זה סוד.
<דן אורן: אדוני יודע בדיוק על מה אני מדבר.
אלי אלאלוף: מפני שאני לא יודע, זה סוד.
<דן אורן: זה לא סוד שיש מהלך שמוביל שר הרווחה להעביר את כל מה שקשור לתעסוקה במשרד הכלכלה למשרד הרווחה ושהוא יהיה שוב משרד העבודה והרווחה.
<דן אורן: אז השאלה אם זה יהיה שר הכלכלה או שר הרווחה תהיה די אקדמית.
אלי אלאלוף: ברשותך, אני חושב שמשרד שמודיע שאין לו יכולת לכתוב תקנות ולהציג תקנות, זאת נראית לי מגבלה לא מקובלת.
אלי אלאלוף: אין לי ויכוח אתך דן אלא יש לי ויכוח עם משרד הכלכלה.
אלי אלאלוף: כדאי שמשרד הכלכלה יפתח יכולות כאלה.
אלי אלאלוף: זה נראה לי לא סביר שבתחום הזה לא יהיו לו יכולות.
אלי אלאלוף: אנחנו נשאיר את זה כמו שזה ולא נשנה.
<נעה בן שבת: בסעיף 9ו.
<נעה בן שבת: בהתחלה הנוסח היה מאוד מצומצם, להוסיף תנאים על התוספת.
<נעה בן שבת: אני מציעה לשמור בכל זאת את האפשרות של השינוי של התוספת אבל בלבד שלא יוסיפו תנאים אלא לגבי אוכלוסיות שיש קושי בשילובן בשוק העבודה, כדי לאפשר גם שינויים למשל הגופים, אם יש גוף נוסף שמעניק או קובע או מכיר בנכות וירצו לחייב גם אותו להעביר את המידע הזה.
<נעה בן שבת: אפשר יהיה לעשות את זה במסגרת חקיקת המשנה.
<נעה בן שבת: בטבלה בתוספת הרביעית מוצע להוסיף את משרד הבריאות במקומות בהם יש רשימת אנשים שהוסמכו לאשר נכות לפי דין.
<נעה בן שבת: דיברתי הבוקר עם נציגת משרד הבריאות בעניין הזה ויש להם אפשרות לקבוע לנכי נפש דרגת נכות שלא במסגרת המוסד לביטוח לאומי.
<נעה בן שבת: בחלק שעוסק בחוק שירות המדינה (מינויים).
<נעה בן שבת: אחת הסמכויות שניתנות לממשלה היא לקבוע הוראות לעניין מתן עדיפות לקבוצות שונות שלגביהן יש חובת ייצוג הולם ולגבי אנשים עם מוגבלות, נקבע שזה לגבי חומרה מסוימת.
<נעה בן שבת: אנחנו רוצים לתקן את הנוסח ולומר שאם הממשלה קבעה שיש לתת עדיפות לאנשים עם מוגבלות בדרגת חומרה מסוימת, בוודאי שתינתן עדיפות כאמור גם למועמדים עם מוגבלות משמעותית ולערוך את התיקון בנושא הזה.
<נעה בן שבת: בעמוד 13, נושא של הכנת ההוראות של סעיף 9ד בנוסחו החדש, אותו סעיף שמדבר על עיבוד המידע בידי המוסד לביטוח לאומי.
<נעה בן שבת: בסעיף הראשי שנוגע לשאר הגופים הציבוריים, מי שמקבל את המידע מהמוסד לביטוח לאומי ומפרסם את הרשימה, הוא נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
<נעה בן שבת: מוצע שמי שיקבל את המידע לגבי שירות המדינה יהיה נציב שירות המדינה.
<נעה בן שבת: זה תחילת תהליך האכיפה.
<נעה בן שבת: ראינו את זה גם לגבי הנציבות וגם לגבי נציבות שירות המדינה, שזה בעצם השלב הראשון בקבלת המידע לצורך תחילת תהליכי אכיפה, כל גוף לפי הליכי האכיפה שנתונים לו.
<נעה בן שבת: בעמוד 14.
<נעה בן שבת: הסבירו לנו כמה דברים, שאי אפשר לדבר על יחידות וכי מדברים על תיאור העיסוק לגבי התפקיד שיוחרג ולא על הגדרת תפקיד אבל גם בכל משרד ויחידת סמך מוצע נוסח לגבי מינוי ממונה במשרדים ויחידות סמך כך שבכל משרד ויחידת סמך ימונה ממונה על ייצוג הולם לפי סעיף זה ויכול שימונה נוסף על תפקידים אחרים שהוא ממלא.
<נעה בן שבת: גם לגבי נציבות שירות המדינה תהיה הוראה כזאת, שזה לא חייב להיות תפקידו העיקרי אבל לפעמים זה בוודאי יהיה תפקידו העיקרי ולפעמים אפילו יהיה צריך יותר מאדם אחד.
<נעה בן שבת: לגבי הנושא של תחילה ותקנות ראשונות.
<נעה בן שבת: אמרנו שתחילת החוק היא ב-1 בינואר 2017.
<נעה בן שבת: זה אומר שהחוק יחד עם היעדים שלו, עם היעד של החמישה אחוזים ויחד עם חובות הדיווח, מתחיל כבר בשנת 2017.
<נעה בן שבת: כמו שאמרנו, במועדים 31 במרץ, אחרי כן ב-31 ביולי ואחרי כן ב-31 באוקטובר.
<נעה בן שבת: התקנות הראשונות, כוון שהן דורשות אישור ועדה והתייעצות עם כל הגורמים, יוגשו עד 31 בדצמבר 2016.
<נעה בן שבת: בדיון דובר על דיווח.
<נעה בן שבת: לא היה ברור אם אנחנו מדברים על דיווח במסגרת חובת דיווח לוועדה שצריך להירשם בחקיקה או ישיבת דיווח.
<נעה בן שבת: אנחנו מציעים שזאת תהיה ישיבת דיווח שהוועדה תקיים ולא חובת דיווח כי זה לא משהו מתמשך ולמעשה רק בסוף השנה הבאה אני חושבת שיהיה אפשר להעריך מחדש איך התבצע כל התהליך, האם המידע נמסר בזמן למוסד לביטוח לאומי, האם המוסד לביטוח לאומי העביר את המידע בזמן, האם הגופים פרסמו תכניות וכן הלאה.
<נעה בן שבת: צריך יהיה עוד זמן לצורך הערכה ולכן השאלה אם צריך לקבוע את זה כאן בנוסח.
אלי אלאלוף: לא הייתי יורד עד כדי כך לפרטים.
<נעה בן שבת: להשאיר חובת דיווח בסוף השנה?
<יפעת גרינפלד: הלשכה המשפטית, משטרת ישראל.
<יפעת גרינפלד: לגבי סעיף 9, התחולה, כשאומרים 1 בינואר 2017, זה אומר שכל הבדיקות יתחילו לפי הטבלה.
<יפעת גרינפלד: התחולה תהיה ב-2018?
<נעה בן שבת: כבר ב-31 במרץ 2017 הגופים שמכירים באנשים עם מוגבלות משמעותית צריכים להעביר את המידע למוסד לביטוח לאומי, הגופים שרק חלק מהכוח מובא בחשבון מוסרים את המידע לביטוח הלאומי, ב-31 ביולי המוסד לביטוח לאומי צריך למסור את התוצרים של עיבוד המידע אצלו וכן הלאה.
<נעה בן שבת: תוך כמה זמן ממסירת המידע על ידי המוסד לביטוח לאומי ייקח לנציבות לפרסם את אותה הודעה שלכם?
<ערן טמיר: לא נראה לי שצריך לקחת זמן רב.
<ערן טמיר: אין לי מושג.
אלי אלאלוף: הרבה זמן?
<ערן טמיר: לא הרבה זמן.
<ערן טמיר: אם הרשימה מסודרת עם שמות המעסיקים, לא הרבה זמן.
<נעה בן שבת: אתם צריכים בתוך עשרה ימים?
<ערן טמיר: זה עניין של ימים.
<ערן טמיר: אני מעריך.
<ערן טמיר: את רוצה לכתוב?
<ערן טמיר: בסדר.
<ערן טמיר: עשרה ימי עבודה.
אלי אלאלוף: עשרה ימי עבודה.
אלי אלאלוף: יש לי שאלה שנבעה דווקא מאנשים שפנו אלי כדי לברך על החוק ומצד שני לא ידעתי למי להפנות אותם.
אלי אלאלוף: האם שירות התעסוקה שלדעתי לא הזכרנו אותו בחוק הזה, יש לו תפקיד כלשהו שהוא צריך להיערך אליו?
נורית קורן: הוא גם צריך לקבל את כל הפרטים להעסיק את האנשים.
נורית קורן: הוא גורם משמעותי.
אלי אלאלוף: יש לי הרגשה שהחוק הוא טוב, האדמיניסטרציה נערכת אבל הפונה, למי הוא פונה?
אלי אלאלוף: לאן הוא ילך?
אלי אלאלוף: שזה יהיה מקום שידע לתת לו תשובה.
אלי אלאלוף: הוא רוצה להשתלב בעבודה.
אלי אלאלוף: שירות התעסוקה, זה אחד התפקידים שלו.
<נעה בן שבת: אחד הדברים שמוטל על גורם ציבורי גדול שלא עומד ביעד, להכין תכנית ואחת הנקודות בתכנית היא לפנות, לתכנן פנייה לגורמים שאצלם מבוצעת ההשמה של האנשים עם מוגבלות משמעותית.
<נעה בן שבת: אז הוא יוכל לפנות או למשרד הכלכלה, אם במסגרת התכניות התעסוקה שלו, או למוסד לביטוח לאומי במסגרת השיקום שלו, או במסגרות אחרות לפי רשימה שימסור גם בעניין הזה משרד הכלכלה.
אלי אלאלוף: אבל האחריות להפניות ובניית מערכת לקליטת הפניות היא של משרד הכלכלה.
<נעה בן שבת: יש גורמים שונים שעוסקים בנושא הזה.
<נעה בן שבת: יכול להיות ששירות התעסוקה הוא אחד הגורמים האלה ככל שיש לו איזו תכנית מיוחדת לגבי אנשים עם מוגבלות.
<גיא שמחי: אני חושב שאתה שואל לגבי אדם שרוצה למצוא עבודה, למי הוא פונה.
<גיא שמחי: לשכת התעסוקה היום כמעט ולא מתעסקת באנשים עם מוגבלות.
<גיא שמחי: יש את הביטוח הלאומי, משרד הרווחה, משרד הבריאות.
<גיא שמחי: יש הרבה מאוד גורמים שנותנים את השירות המשרדי הזה, גורמי השמה והיום חברות כוח אדם כמו דנאל ואחרות כבר נכנסו לתחום הזה וזה מאוד מרענן וטוב.
<גיא שמחי: יש גורמי השמה בשטח שבעצם נותנים את השירות עבור המשרדים.
<ערן טמיר: אני אשלים את דבריו של גיא.
<ערן טמיר: במשרד הכלכלה במטה לשילוב אנשים עם מוגבלות התחילו להפעיל – ואני מניח שגם ירחיבו את ההפעלה – של כל מיני תכניות ומיזמים לסיוע לאנשים עם מוגבלות בשילוב בתעסוקה.
<ערן טמיר: יש שיקום בביטוח לאומי, יש קצת שיקום ברווחה ובמשרד הבריאות.
<ערן טמיר: יש גופים שונים של שיקום ולדעתי בהצעת החוק אנחנו נפרסם את רשימת הגופים האלה כדי שהמעסיק ידע לפנות אליהם.
אלי אלאלוף: לא המעסיק.
אלי אלאלוף: הנזקק.
<ערן טמיר: למרות שהיום אנשים שעוברים תהליכי שיקום מכירים את הדברים האלה ואנחנו גם נפרסם לאנשים עם המוגבלות עצמם.
<ערן טמיר: מילה קטנה על שירות התעסוקה.
<ערן טמיר: הוא מחויב לפי חוק שירות התעסוקה לעשות תכניות, להעסיק מומחים בנושא של אנשים עם מוגבלות וזה פשוט לא קרה עד היום.
<ערן טמיר: האמת היא שגם באופק לא נראה שזה עומד לקרות.
<ערן טמיר: זה רק לידיעתכם.
נורית קורן: אפילו שהוא מחויב, אני הייתי מוסיפה אותו או שאין צורך?
אלי אלאלוף: בכל מקרה קבענו שיהיה דיון תקופתי עם שירות התעסוקה ואפילו בפגרה נעשה זאת אתם.
אלי אלאלוף: אני אעלה את הנושא.
אלי אלאלוף: יש כאן צורך בפיתוח מיומנויות מיוחדות.
אלי אלאלוף: אני שוב חוזר ואומר שמשיחה שהייתה לי הבוקר, זאת לא תשובה.
אלי אלאלוף: אני חושב ששירות התעסוקה הוא מהווה את הכתובת הראשונה אליה אנחנו פונים.
אלי אלאלוף: זה שלא הזכרנו בחוק את המוטל עליו באופן טבעי, לא נורא אבל אנחנו נעשה מעקב גם על זה.
אלי אלאלוף: הוא אחד הגופים המרכזיים בשילוב האנשים כולל אנשים עם מוגבלות.
<נעה בן שבת: יש עוד עניין אחד.
<נעה בן שבת: בנושא של הדיווח.
<נעה בן שבת: אני מבקשת שאחד הגורמים שימסור דיווח תהיה גם נציבות שירות המדינה לגבי ההיערכות.
אלי אלאלוף: למה ברשימה הזאת אי אפשר להוסיף את שירות התעסוקה?
<נעה בן שבת: כי אין להם כאן תפקיד לגבי החוק.
<נעה בן שבת: הם לא אמורים ליישם את החוק.
<ערן טמיר: הם לא קובעים נכות רפואית.
עבדאללה אבו מערוף: באופן ישיר אין להם אנשים עם מוגבלויות.
<רות דיין: מרכז שלטון מקומי.
<רות דיין: יש לי הערה לגבי הממונה על התעסוקה.
<רות דיין: אני רוצה להבין.
<רות דיין: ממונה על ממונה תעסוקה בגוף ציבורי שתפקידו לוודא שהגוף הציבורי יישם את החוק?
<נעה בן שבת: הוא אמור לתת יותר שירותים בכל הנושא של השמה, של תעסוקת אנשים עם מוגבלות.
<נעה בן שבת: הוא יכול לשבת בתוך הגוף הציבורי.
<נעה בן שבת: הוא צריך לתת מענה לעובדים ולממונים ולכל המערכות.
<רות דיין: אצלנו ברשויות המקומיות בהשמה של אנשים עם מוגבלות, השמה של אדם עם מוגבלות היא דבר אחד אבל ליווי שלו בתוך העבודה, זה דבר מאוד חשוב וקריטי להשתלבות שלו בעבודה וליכולת ההישארות שלו והצלחתו בעבודה.
<רות דיין: אולי כדאי שתהיה איזושהי מילה שתגיד שהוא לא רק צריך לוודא שזה נעשה או להדריך את הגוף הציבורי שכך צריך לעשות אלא שבאמת יפקח וילווה את העובדים האלה ויראה שיש להם את כל הכלים כדי לעשות את העבודה שלהם בצורה נכונה, גם ברמת ההתאמה וגם ברמה הארגונית.
<נעה בן שבת: את דיברת על כך שיש להם את כל הכלים.
<נעה בן שבת: הליווי לפעמים הוא ההתאמה הנדרשת לעובד וזה במסגרת חובת הגוף הציבורי לערוך התאמות במסגרת מקום העבודה.
<נעה בן שבת: לכן בוודאי אותו ממונה יצטרך לתת מענה גם לדברים האלה, אבל זה גם לגבי התאמות אחרות שניתנות.
<רות דיין: שיהיה ברור.
<דן אורן: בארגון גדול, ככל שיש יותר ויותר אנשים עם מוגבלויות שכן צריכים את הליווי הזה, זה לא דבר שהוא תמיד יוכל לעשות בעצמו ולכן צריך להיזהר בניסוח החובה שלו.
<דן אורן: הוא כן יכול לדאוג שזה קורה.
עבדאללה אבו מערוף: זה יותר קשור למעסיק.
<רות דיין: זה באמת שייך למעסיק.
אלי אלאלוף: נצביע.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור התיקונים בהצעת חוק ייצוג הולם לעובדים עם מוגבלות בגופים ציבוריים (תיקוני חקיקה), התשע"ה-2015?
אלי אלאלוף: התיקונים אושרו פה אחד.
מירב בן ארי: אני מחליפה את חבר הכנסת אלי אלאלוף.
מירב בן ארי: היום יום רביעי, ה-27 ביולי 2016, כ"א בתמוז התשע"ו, השעה 10:06 ואני פותחת את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
מירב בן ארי: על סדר היום הצעת חוק הטבות לניצולי שואה (תיקון מס' 8) (ביטול ניכוי הקצבה החודשית למקבלי תגמול ותגמול מוגדל לפי הכנסה), התשע"ו-2016, של חברי הכנסת דב חנין, איימן עודה, עבדאללה אבו מערוף וטלי פלוסקוב.
מירב בן ארי: יכול להיות שטלי פלוסקוב צריכה להיות הראשונה ואני אומרת את זה לפרוטוקול.
מירב בן ארי: אנחנו עושים וזה מה שחשוב ואת עושה.
מירב בן ארי: טלי, מילה על החוק.
טלי פלוסקוב: אם הרשימה המשותפת מצטרפת לנושאים שקשורים לניצולי שואה, עשינו משהו במדינה הזאת.
טלי פלוסקוב: אני רוצה להודות לכל השותפים שלי בקידום החוק בצורה בלתי רגילה מהירה.
טלי פלוסקוב: כמובן אנחנו באים בבשורה לניצולי השואה על כך שהם יקבלו כל חודש 1,200 שקלים יותר מכפי שהם מקבלים היום.
טלי פלוסקוב: רבותיי, זה בעיני ישים סוף לכל האמירות שאני קונה תרופות או שאני מפעיל חימום.
טלי פלוסקוב: אנחנו מדברים על ניצולי שואה נזקקים, אנחנו מדברים בדיוק על אותה נישה שבאמת מתמודדת עם המצבים האלה.
טלי פלוסקוב: בעיני זו בשורה מאוד גדולה.
טלי פלוסקוב: אנחנו יודעים שעלות החוק היא כמאה מיליון שקלים בשנה ובוודאי שלא הייתי יכולה לעשות זאת בלי תמיכתו של שר האוצר משה כחלון ואני רוצה לנצל את ההזדמנות ולהודות גם לרשות לניצולי שואה – עפרה רוס לא נמצאת כאן – שגם עפרה וגם היועצת המשפטית גליה ליוו אותי יום יום והיינו מדברות בלילות איך אנחנו מתקדמים כמה שיותר מהר.
טלי פלוסקוב: טוב שיש שותפים לנושאים האלה.
טלי פלוסקוב: לכן אני מאוד שמחה שאנחנו היום נאשר את זה בקריאה שנייה ושלישית ומה שהכי חשוב, בחוק רשום שתחילתו של חוק זה היא ביום כ"ח באב התשע"ו, 1 בספטמבר 2016.
טלי פלוסקוב: זאת אומרת, זאת בשורה שאנשים כבר מחודש ספטמבר יקבלו 1,200 שקלים לחשבונם.
טלי פלוסקוב: תודה רבה לך גברתי.
טלי פלוסקוב: תודה לכל צוות הוועדה שעשה מאמצים לא קטנים כדי שנתקדם.
מירב בן ארי: אנחנו נודה להם כמו שצריך.
מירב בן ארי: באמת, אנחנו עושים כאן מאמץ כדי לסיים ובעזרת השם בשבוע הבא לאשר את זה במליאה בקריאה שנייה ושלישית.
מירב בן ארי: חוק מעולה.
מירב בן ארי: חוק מצוין.
מירב בן ארי: חוק חברתי.
מירב בן ארי: אני אומרת את זה לא בגלל שאת מהסיעה שלי.
<עמיחי פישמן: אפשר מילה?