GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שרון גוטמן: למשל, עוסק שיש לו נניח עסק קטן והוא היה בבית-חולים, לא יכול היה למלא אחר החובות שלו, אז יש גם הפחתה.
<שרון גוטמן: ההפחתות הן מצטברות, זאת אומרת אפשר להגיע להפחתה שהשיעור שלה הוא עד 30% אם יש מספר נסיבות, ויש הפחתה בשל התחשבות במחזור מכירות שנתי כשבע
<שרון גוטמן: צם אנחנו לא רוצים להרוס את העסק של המפר ולכן אנחנו מגיעים עד ל-5% ממחזור המכירות השנתי.
<נעה בן שבת: נתחיל לקרוא, אדוני?
אלי אלאלוף: יש מישהו שרוצה הבהרה?
<רז הילמן: רז הילמן, איגוד לשכות המסחר.
<רז הילמן: אני רוצה להגיד משהו שאמרתי לפני שהתחלנו את הדיונים על החוק, וזה שיש הרבה מאוד דרישות רגולציה שקשורות במזון שלא הוסדרו במשך עשרות שנים, וחלקן לא ישימות או לא רלוונטיות.
<רז הילמן: ביקשנו שיעשו סדר ויתקנו אותן לפני שמחוקקים את החוק, וזה לא קרה בגלל לחץ הזמן.
אלי אלאלוף: זה עוד לא קרה.
<רז הילמן: עוד לא קרה.
<רז הילמן: יש מסמך בן עשרות עמודים שהועבר למשרד הבריאות במסגרת תהליך טיוב הרגולציה שמשרד ראש הממשלה מוביל.
<רז הילמן: הרגולציה עוד לא התעדכנה, וכך יכולים למצוא את עצמם עסקים מפרים דרישה שידוע כבר עכשיו שאמורים לתקן אותה, ידוע שהיא אנכרוניסטית, שהיא לא רלוונטית, והיא עדיין מופיעה בספר החוקים, פקודת המזון חלה עליה ואנחנו בבעיה קשה עם זה.
<רז הילמן: זה דבר שצריך לתת עליו את הדעת.
<רז הילמן: דבר שני, נהלי אכיפה עדיין לא פורסמו ואולי שם המקום להתייחס גם לכל דרישות הרגולציה שאמורים לעדכן, וכשמדובר בדרישת רגולציה שברור שאין לה הצדקה, לא תורמת לבריאות הציבור, ובעצם ממילא משרד הבריאות מתכוון לעדכן אותה, רצוי שבנה
<רז הילמן: לי האכיפה יירשם שבמצב כזה לא ילכו למסלול של עיצום כספי בשום מקרה.
<רז הילמן: רצינו לדעת בהקשר הזה מה קורה עם פרסום נהלי האכיפה באמת.
אלי אלאלוף: אני חשבתי שזה חלק מהדיון הכללי.
<רז הילמן: זה לא קשור לתקנות.
<רז הילמן: זה גם וגם.
אלי אלאלוף: במצגת שאמורה להיות מוצגת פה הנושא הזה עולה, אז ברשותך, נדחה את זה להמשך הדיון וניכנס ישר לקריאות התקנות.
<נעה בן שבת: "תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הפחתה של סכום עיצום כספי), התשע"ז – 2016
<נעה בן שבת: שתי ההגדרות האלה מתייחסות להפחתה בשל התחשבות במחזור המכירות השנתי.
<שרון גוטמן: נעה, אנחנו ביקשנו להישאר בהגדרה של "מחזור מכירות שנתי".
<נעה בן שבת: "מחזור מכירות שנתי", נכון.
<נעה בן שבת: זה רק נוסחי.
<נעה בן שבת: ההגדרה "מחזור מכירות שנתי" זה ביטוי שמופיע גם בחוק, זה יישאר כך, והמונח הזה נוגע לכל העוסקים במזון – גם למובילים, גם למאחסנים, גם מי שלא מוכר בפועל – המונח "מכירה" תופס.
<נעה בן שבת: 20%.
<נעה בן שבת: לא עד 20%.
<רוית ארבל: אני מזכירה לכולם – מלכתחילה אנחנו מדברים פה על בסיס של עיצומים כספיים מאוד גבוה, על סכומים של 20,000 ו-40,000 שקלים; 20,000 שקלים לעסקים הקטנים יותר, ותלינו את התקווה באותן תקנות הפחתה.
<רוית ארבל: אני מזכירה עוד עובדה.
<רוית ארבל: החוק הוא כזה שהמנגנון שנקבע בו הוא מנגנון נוקשה, זאת אומרת בסופו של יום אתה מגיע, יש לך נסיבות מאוד מאוד משכנעות למה ההפרה היא לא כזאת חמורה, יש נסיבות מאוד מקלות, אבל לממונה אין שום אפשרות להתחשב בהן כי החוק קובע שרק מה שכתוב בתקנות ההפחתה ובשיעור שנקבע בתקנות ההפחתה.
<רוית ארבל: לכן, הסעיפים האלה שהקריאו עכשיו מאוד במהירות, בהם אנחנו תולים את כל עניין ההפחתה בנסיבות שהן לא הנסיבות המצדיקות את מלוא חומרת הדין.
<רוית ארבל: ופה אנחנו באים ואנחנו רואים גם ביחס – עשינו השוואה לעוד שש תקנות שהותקנו, תקנות הפחתה מהסוג הזה שהותקנו בחוקים אחרים: הגנת הצרכן, ניירות ערך, אחרים, הגנת הסביבה, ייעוץ ושיווק פנסיוני – וכולם הם מקלים יותר.
<רוית ארבל: זאת אומרת, הלכו פה על החומרה, עד 10%.
<רוית ארבל: אם אני באה ואני מראה שבחמש שנים האחרונות לא עברתי על כל הוראה מהוראות החוק, על כל 350 העמודים וכל החוקים הנלווים, כל מה שנכלל בחקיקת המזון, אז אני זכאית להפחתה של 20%, נקודה.
<רוית ארבל: אם לא עברתי על ההוראה הזאת אף פעם וגם לא בשלוש השנים האחרונות, זה רק 10%.
<רוית ארבל: אני יכולה להצביע על חוקים אחרים שבהם זה 35% ו-25%, גם מאלה שהותקנו בשנים האחרונות כשהחקיקה היא יותר מחמירה ממה שהיה עוד קודם, שאז היה שיקול דעת לממונה וזה היה עד – עד 50% ודברים מהסוג הזה.
אלי אלאלוף: למיטב זיכרוני, דנו בכל ההערות שלך בדיונים.
<רוית ארבל: לא, עכשיו אנחנו מדברים על ההפחתה.
<רוית ארבל: יש את העיצומים הכספיים, זה נקבע.
<רוית ארבל: עכשיו השאלה היא כשאני באה בפני הממונה.
אלי אלאלוף: אבל דיברנו גם על ההפחתה הצפויה.
<רוית ארבל: לא, זו פעם ראשונה שאנחנו רואים שההפחתה היא רק 10%.
<רוית ארבל: המקסימום שאני יכולה לקבל לזה שאף פעם לא עשיתי את הדבר הזה, זאת פעם ראשונה, זה 10%.
אלי אלאלוף: מי קבע את ה-10%?
אלי אלאלוף: זאת המלצה של משרד המשפטים, לא?
<שרון גוטמן: ראשית, אם אנחנו חוזרים אחורה לפני שנה, לחקיקת החוק, הסכומים הופחתו משמעותית.
<שרון גוטמן: סכומי העיצומים הופחתו משמעותית מהצעת החוק, ורק כדי לסבר את האוזן, מסכומים של 100,000 שקלים תאגיד מעל 10 מיליון שקלים – כפי שזה היה בהצעת החוק - זה הפך ל-60,000 שקלים; מ-50,000 שקלים זה הפך ל-30,000 שקלים.
<שרון גוטמן: זאת אומרת, כבר קיצצנו בהצעת החוק בערך 40% מגובה הסכומים, מה גם שהרף בין הסכומים הנמוכים לסכומים הגבוהים יותר לפי התאגיד היה 10 מיליון שקלים והוא עלה לפי בקשתכם למיטב זיכרוני ל-100 מיליון שקלים.
<שרון גוטמן: זאת אומרת, מראש אנחנו במצב שתחום של בריאות, להבדיל מתחום pure של הגנת הצרכן או חוקים אחרים של ניירות ערך, זה תחום של בריאות, מראש הסכומים הם לא מאוד גבוהים יחסית לחוקים אחרים, וזה צריך להגיד קודם כול.
<שרון גוטמן: דבר שני, אני חושבת שלנוכח הדיונים שהיו בוועדה בחודשים האחרונים וכל המקרים שראינו, ודווקא התקנה הזאת שאנחנו מדברים עליה – תקנה 2 של כל המקרים של המפעלים שכן הודיעו, לא הודיעו, כן התנהגו, לא התנהגו, כן סלמונלה, לא סלמונלה – אני חושבת שהסכומים בסופו של דבר, ועשיתי פה איזשהו חישוב, שאנחנו מגיעים אליהם אחרי ההפחתה הם לא סכומים גבוהים.
<שרון גוטמן: לכן אנחנו מבקשים שהאחוזים יעמדו כפי שאנחנו הצענו אותם ולא להגדיל אותם.
<רוית ארבל: אנחנו לא מדברים על סלמונלה.
<שרון גוטמן: גם.
<רוית ארבל: כשאנחנו מדברים פה על עיצומים כספיים, אנחנו מדברים על גוף זר, על שערה.
<גליה שגיא: או על סימון.
<רוית ארבל: או על טעות בסימון.
<רוית ארבל: אנחנו מדברים על ההפרות הטכניות, אנחנו ממש לא במקום של ההפרות הקשות.
<רוית ארבל: לכן, אנחנו מבקשים שבמקומות הטכניים, כשיש הצדקה כן להקל, שתהיה הסמכות לממונה לראות לפניו את המקרה ולקבוע שבמקרה הזה אולי מוצדק להקל.
<רוית ארבל: בתקנות אחרות - אולי אפשר לפתור את זה בדרך הזאת - פשוט קבעו סעיף סל.
<רוית ארבל: אני מציעה הצעה.
<נעה בן שבת: אגב, ההפרות הן לא כולן טכניות.
<רוית ארבל: לא כולן, אבל חלקן.
<נעה בן שבת: מזון שהתאריך האחרון לשימוש בו חלף.
<נעה בן שבת: יש פה הרבה הפרות של עיצומים כספיים וכל המדרג מתייחס אליהן.
<רוית ארבל: ברור מאליו.
<רוית ארבל: זה כולל את כל המדרג.
<נעה בן שבת: יש גם כאלה ואז הסכום של העיצום הכספי על עבירות סימון - - -
<שרון גוטמן: סימון וגוף זר קיבלו סעיף נפרד, שאתם ביקשתם דרך אגב.
<שרון גוטמן: סימון וגוף זר קיבל התייחסות נפרדת עם הפחתה נפרדת.
אלי אלאלוף: חבר'ה, אחד אחד.
<רוית ארבל: אני רק רוצה להציע הצעה.
<רוית ארבל: בתקנות אחרות – מהסוג הזה, שהותקנו בשלוש-ארבע שנים האחרונות – נקבע איזשהו סעיף סל.
<רוית ארבל: למשל, בתקנות ניירות ערך, גם בתקנות אחרות: "קולת העובדות המהוות את ההפרה ונסיבות עובדתיות אחרות ובכלל זה, תפקידו של המפר, היקף ההפרה" – במקרה של ניירות ערך זה הרווח שהיה עשוי להיות מופק – זאת אומרת, איזשהו סעיף סל שמדבר על קולת העובדות.
<רוית ארבל: או, ההפרה היא קלה בנסיבות ביצועה או באותם מקרים שבהם זו הפרה שלא כרוכה בחשש לבריאות הציבור, תהיה לממונה בכל זאת אפשרות, סמכות, להשתמש בשיקול דעתו ולהקל.
אלי אלאלוף: שמענו, הבנו.
יגאל גואטה: גוף זר וסימון זה אותה דרגת חומרה?
<שרון גוטמן: יש שני סעיפים בחוק – 263 נדמה לי ו-264 שמדברים, ושם דווקא נדמה לי חברתי ביקשה מנגנון אחר, שיש טווח של מינימום ומקסימום, ורק בתוכו בעצם מוטל העיצום הכספי, כשהם יותר נמוכים משמעותית מהעיצומים בגין הפרות אחרות.
טלי פלוסקוב: זה היה בדיונים הקודמים.
טלי פלוסקוב: אלה שינויים שאנחנו עשינו בדיונים כאן.
אלי אלאלוף: ציינתי את זה.
<רוית ארבל: זה עדיין מגיע ל-20,000 שקלים.
<אביטל בגין: לגבי הסכומים, גם אנחנו יושבים עם הטבלה.
<אביטל בגין: יש תקנות אחרות שיש בהן סכומים יותר גבוהים.
<אביטל בגין: אנחנו חשבנו, במסגרת ההסכמה של שרת המשפטים, שזה לא עניין לנו להכריע לגבי סכום ההפחתה, משרד הבריאות יכול להביא את עמדתו והוועדה תגיד את אשר תגיד.
<אביטל בגין: האפשרות של סעיף סל, אנחנו לא מקבלים אותה.
<אביטל בגין: היא קיימת במעט מאוד מנגנונים של רגולציה שהיא מאוד אחרת – ניירות ערך, בנק ישראל.
<אביטל בגין: אלה הסדרים אחרים.
<אביטל בגין: כמו שדיברנו גם בדיונים במהלך החקיקה, אנחנו מבקשים לשמור את שיקול דעתו של הממונה מאוד מאוד מובנה.
<אביטל בגין: על תקנות ההפחתה יש גם את מנגנון ההתראה וההתחייבות שיכול לאפשר עוד משחק מתי להטיל עיצום כספי או לא להטיל עיצום כספי, ולכן מבחינתנו האפשרות של סעיף סל היא אפשרות שאנחנו לא רוצים שהיא תיכנס.
אלי אלאלוף: אנשי משרד הבריאות, אתם יכולים להתייחס?
אלי אלאלוף: עמדתכם לא משתנה לאור הנימוקים ששמענו פה?
<שרון גוטמן: אנחנו בחנו טוב את הסכומים ואנחנו חושבים שאלה הסכומים.
אלי אלאלוף: אם לא שיניתם, מילה אחרונה, אני רוצה להתקדם.
<גליה שגיא: החוק הזה כולל הרבה מאוד סעיפים, אנחנו מכירים את ההיקף שלו.
<גליה שגיא: כל הפרה בו, היא נחשבת כהפרה פלילית.
<גליה שגיא: אפשר לעשות איזושהי הבחנה בין סכנה לבריאות הציבור, שבזה החוק עוסק, לבין עבירות אחרות, לדוגמה רישום במסמכים.
<גליה שגיא: אנחנו מכירים את החוק, יש בו הרבה מאוד סעיפים שהם לאו דווקא בריאות הציבור והם דברים טכניים.
<גליה שגיא: בדברים טכניים, הפחתה של 10% או 20%, אם חמש שנים אחורה לא הייתה שום עבירה, אנחנו חושבים שזה לא מידתי.
אלי אלאלוף: משרד הבריאות לא משנה את עמדתו?
<נעה בן שבת: אני רוצה להבהיר גם שבחקיקה נקבעו עבירות פליליות לעניינים מסוימים, עיצומים כספיים לעניינים אחרים.
<נעה בן שבת: נקבעו מדרגים של עיצומים כספיים להפרות שונות.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, המדרוג הזה כבר נעשה בחקיקה ראשית.
<נעה בן שבת: כרגע אנחנו שואלים, מהמדרוג הזה שנקבע בחקיקה ראשית כמה הפחתה תהיה במקרים האלה של תיקון ההפרה או דיווח על ההפרה לפני שהממונה ראה את זה, או תיקון ההפרה ומניעת הישנותה.
<נעה בן שבת: ושוב, כפי שאמרה עורכת-דין שרון גוטמן, אפשר לצבור את הסכומים.
<נעה בן שבת: יכול להיות שהוא נקט פעולות למניעת הישנות ההפרה וגם הפסיק את ההפרה מיוזמתו, אז הוא כבר יקבל 20% הפחתה מסכום העיצום הכספי.
<גליה שגיא: זה לא 20% ועוד 20% - - -
<נעה בן שבת: 10% ועוד 10%, ביחד 20%.
אלי אלאלוף: סיימתם בבקשה את תפקידכם.
אלי אלאלוף: עכשיו חבר הכנסת גואטה, בבקשה.
יגאל גואטה: שאלה לאנשי משרד הבריאות.
יגאל גואטה: סעיף כללי קודם כול, (3), (2) ו-(1), הם מצטרפים?
יגאל גואטה: אם בן-אדם לא הפר את ההוראה חמש שנים, והייתה הפרה והוא דיווח עליה, והוא גם נקט פעולות למניעת הישנות ההפרה, אז הוא מקבל 40%?
<שרון גוטמן: עד 30%.
<שרון גוטמן: הגבול של הצבירה זה 30%.
יגאל גואטה: איפה זה כתוב?
<שרון גוטמן: זה כתוב בתקנה 4 – הפחתה בשל כמה נסיבות.
<אביטל בגין: ובכל מקרה, הסכום לא יעלה לפי תקנה 4 על 5% מהמחזור.
יגאל גואטה: הסעיף של גוף זר, זה כל גוף זר?
<קריאה: כל גוף זר.
<קריאה: גם ריס.
יגאל גואטה: אם יש שערה קטנה, שכולנו יודעים – בלי להתבייש – שבכל בית זה קורה, או שנכנס איזה בורג או מסמר, זה אותו דבר?
<שרון גוטמן: יש סעיף ספציפי.
<נעה בן שבת: 264.
<רוית ארבל: הסעיף שחברתי מחפשת זה אומר שרק אם זה היה בלתי נמנע, בלתי נמנע מתהליך הייצור.
<שרון גוטמן: 5(א)(5)?
יגאל גואטה: אבל כולם אותו דבר?
<קריאה: זה כולל את כולם.
<רז הילמן: אני רק מבקש להזכיר משהו קטן.
<רז הילמן: זה סעיף של סמכות - - -
אלי אלאלוף: הרמת יד זה לא אישור.
אלי אלאלוף: סיימת, יגאל?
יגאל גואטה: לא קיבלתי תשובה פשוט.
<שרון גוטמן: הסעיף הוא סעיף 5(א)(5) – ייצור - נמצא במזון גוף זר שאינו חלק מהחומרים המשמשים באופן שיטתי בייצור אותו מזון.
<שרון גוטמן: זה הסעיף.
יגאל גואטה: זה אומר ששערה ומסמר 10 זה אותו דבר.
<שרון גוטמן: רק אם זה לא חלק שיטתי.
<שרון גוטמן: כן, לצורך הגוף הזר כן אבל יש סעיפים נוספים בחוק.
<שרון גוטמן: אם זה מסמר, זה יכול להיות גם נסיבה מחמירה.
יגאל גואטה: אבל מבחינת הסעיף של גוף זר.
יגאל גואטה: לא הגיוני שמסמר ושערה מהגבה זה אותו דבר.
<שרון גוטמן: אין הפרדה.
מאיר כהן: לא, היא אומרת לך שזה לא אותו דבר.
מאיר כהן: אם יש מסמר אז יהיו נסיבות מחמירות.
<שרון גוטמן: אני אומרת שיש סעיף שמדבר על עיצום כספי בנסיבות מחמירות.
<קריאה: אתה גם משלם על הריס 40,000 שקלים ועל המסמר יהיו כבר עניינים אחרים שהם מעבר.
אלי אלאלוף: בבקשה, הערה קצרה.
<רז הילמן: רז הילמן, לשכת המסחר.
<רז הילמן: אמירה קטנה.
<רז הילמן: צריך לזכור שאנחנו מדברים פה על סמכות לממונה על העיצומים להפחית, הוא לא חייב לעשות את זה.
אלי אלאלוף: חבר'ה, אל תשגעו את הממונה יותר מדי.
<אביטל בגין: אני יכולה לתקן.
<אביטל בגין: יש הנחיה של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
<אביטל בגין: המונח "רשאי" פה במשמעו חייב.
אלי אלאלוף: אפשר להמשיך בבקשה.
<קריאה: "עסקאות".
<נעה בן שבת: אנחנו החזרנו את המונח "מחזור המכירות השנתי" כי התברר שהמונח הזה גם מופיע בחוק וממילא המונח "מכירה" הוא מונח רחב שכולל גם את המובילים וגם את המאחסנים וגם את מי שלא מוכר דווקא.
<נעה בן שבת: ההגדרה "מחזור המכירות", כיוון שההפניה היא ממילא להגדרות אחרות שמופיעות בחוקים אחרים, אנחנו פשוט בוחרים את המונח שהוא נוח יותר.
אלי אלאלוף: מי בעד התקנות כפי שהוצגו בפנינו?
אלי אלאלוף: פה אחד, אין התנגדות.
אלי אלאלוף: החלק הזה של הישיבה סגור.
אלי אלאלוף: בואו נעבור בבקשה לדוח, ואני מציע לעבור דרך המצגת.
אלי אלאלוף: חוק המזון הזה הוא מאוד מרכזי.
אלי אלאלוף: אנחנו עושים לו עוול שקוראים לזה "חוק הקורנפלקס" כי הוא נוגע להרבה מאוד תחומים של המזון, ויש נושא אחד שאחר כך נדבר עליו והוא קשור להפעלתו של החוק הזה, בשטחים, יהודה ושומרון.
<אלי גורדון: אלי גורדון, מנהל שירות מזון, משרד הבריאות.
<אלי גורדון: לפי החוק, התחייבנו בתוך החוק גם לדווח לוועדה מדי חצי שנה על הפעילות שנעשתה במסגרת קידום החוק, שהוא מורכב כפי שהיושב-ראש ציין.
<אלי גורדון: להלן ארבע נקודות שבהן למעשה התעסקנו מיום אישור החוק עד לכניסה של החוק לתוקף ב-30, וממשיכים גם הלאה.
<אלי גורדון: הרפורמה בייבוא מזון רגיל, שבזכותה ובגללה החוק ידוע בציבור כ"חוק הקורנפלקס".
אלי אלאלוף: תאמין לי, זה לא נכון.
אלי אלאלוף: כל הזמן כשאני אומר "חוק הקורנפלקס", אומרים לי: אני לא אוכל אותו.
אלי אלאלוף: תעברו לחוק המזון, זה יותר טוב.
<אלי גורדון: נכון, זה חוק המזון, ככה אנחנו קוראים לו, הציבור מכיר אותו כ"חוק הקורנפלקס".
<אלי גורדון: אחת הסיבות שכך מכירים היא בגין הרפורמה בייבוא מזון, על אף שהחוק מכיל יותר מרפורמה אחת.
<אלי גורדון: רפורמה שנייה בפיקוח הווטרינרי, גם שם חלה התקדמות, ושני נושאים שהם יצירת תשתית ליישום חוק מכונה, גם בתחום של חקיקת משנה וגם בקליטת עובדים חדשים.
<אלי גורדון: בקצרה, מה שנעשה למעשה מיום אישור החוק עד היום זה שני מקטעים בתחום פיקוח על ייבוא מזון, יצירת מערכת ממוחשבת שתומכת בתהליך הודעה ושחרור משלוח ממוחשב, בשיתוף פעולה עם כל הגורמים, לרבות מכס, עמילי מכס, יבואנים וכולי.
<אלי גורדון: כרגע אנחנו מדברים על הפעלת המנגנון במלואו, לרבות תשלום מאז כניסת החוק לתוקף ב-30 בחודש.
<אלי גורדון: אנחנו מדברים על שחרור משלוח באופן ממוחשב, כאשר לפי 20300, 21(ה), עדיין אנחנו מאפשרים לבעלי אישורי ייבוא במתכונות הקודמות להגיש ולשחרר את המשלוחים.
מאיר כהן: מה תקופת הביניים?
<אלי גורדון: תקופת הביניים, לפי החוק מנהל שירות המזון יכול להודיע על מועד אחר, אלא אם כן פג התוקף של האישור.
<אלי גורדון: כוונתנו לתת סדרי גודל של עד שנה, עד סוף שנת 2017, שנה ושלושה חודשים.
<אלי גורדון: בטבלה הזאת נתונים של הפעלת המודול הממוחשב, הוראת שעה שהופעלה למעשה ב-4 ביולי והייתה בתוקף עד 29 בספטמבר.
<אלי גורדון: הונפקו בסך הכול 11,000 אישורי הצהרה שהם תקפים לשלושה חודשים מיום כניסת החוק לתוקף, וחוק המזון שהופעל ב-30 בספטמבר נכנס לתוקף, עד 25 באוקטובר הוגשו כבר וקיבלו 1,948 אישורים.
אלי אלאלוף: שאנשים חיכו למועד החוק כדי לזרז את הבקשות?
אלי אלאלוף: כי המספרים פה נראים מדהימים.
אלי אלאלוף: אם בפחות מחודש יש כמעט 2,000 בקשות, לעומת התקופה הקודמת בהוראת השעה, 11,000, זה אומר שאנשים המתינו כדי להביא או בגלל החגים?
<אלי גורדון: יש פה כמה פקטורים, בהחלט זה אחד המרכיבים.
<אלי גורדון: יחד עם זאת, יש לקחת בחשבון שאנחנו נפלנו על תקופת חגים וזה גם זירז את התהליכים והצביע על נתונים.
מאיר כהן: בעיקר זאת הסיבה.
<אלי גורדון: אני מאמין גם.
<אלי גורדון: סך הכול משלוחים שעלו במדגם בתקופת המעבר של הוראת השעה – 619.
<אלי גורדון: בתקופה שבין 30 בספטמבר עד 25 באוקטובר – 140 משלוחים עלו במדגם בהתאם לחוק.
<אלי גורדון: רוצה להזכיר, משלוח עולה במדגם, יבואן מתבקש להגיש מלוא המידע בהתאם לחוק לתחנת הסגר, משם ננקטים צעדים, מדיגום עד לבדיקה מנהלתית של ניירת נלווית למשלוח.
<אלי גורדון: חקיקת משנה – כרגע אנחנו עובדים בכמה רבדים.
<אלי גורדון: אחת התקנות הבולטות והחיוניות ליישום החוק והפעלת מנגנון של הטלת עיצומים כספיים אושרה היום בוועדה, ומיום פרסום התקנות - - -
מאיר כהן: מיום חתימת השר.
<אלי גורדון: מיום חתימת השר ופרסומן ברשומות אנחנו נוכל להפעיל אותן - מנגנון שהוא מנגנון חדשני ומאוד חיובי.
<אלי גורדון: אנחנו מדברים על תקנות לייבוא מזון רגיל בהליך מקוון שאנחנו אמורים להביא אותן לאישור הוועדה.
<אלי גורדון: במקביל, אנחנו עובדים על טיוטת תקנות להגבלת מסרים למזון.
<אלי גורדון: לפי החוק יש לנו 18 חודשים ואנחנו חייבים להביא אותה לוועדה תוך 18 חודשים.
<אלי גורדון: נשארו לנו שישה חודשים.
<רז הילמן: אני חייב לתקן.
<רז הילמן: יש לכם 12 חודשים.
<רז הילמן: עד סוף חודש נובמבר.
<אלי גורדון: צודק.
<אלי גורדון: נשאר לנו חודש ואנחנו נשתדל להביא אותן לכאן עד סוף נובמבר.
אלי אלאלוף: אתה צריך לקבל title של עוזר היושב-ראש.
<אלי גורדון: אני אגיד לך למה אמרתי שנשארו לנו שישה חודשים.
<אלי גורדון: כי יש עוד נושא אחד שהוא עובר באופן אוטומטי אלינו – כל נושא הפיקוח על משקאות משכרים, שהוא תוך 18 חודשים מיום אישור החוק, וגם שם אנחנו צריכים לעשות פעילות אינטנסיבית במהלך חצי שנה.
<אלי גורדון: אז עד לדיווח הבא, פה אנחנו נתמקד.
<רוית ארבל: למה מתכוונים בטיוטת תקנות להגבלת מסרים?
<אלי גורדון: אנחנו נפיץ אותה להערות הציבור.
<רוית ארבל: באיזה עניין?
<אלי גורדון: אנחנו מאמינים שאנחנו נפיץ אותה להערות הציבור במהלך שבוע עד עשרה ימים.
<ענת מימון: סעיף 13 – ייחוס סגולות ריפוי.
אלי אלאלוף: אז זה לא טוב, סגולות ריפוי?
<רוית ארבל: לא, אי-אפשר להבין מהכותרת.
<אלי גורדון: כי מסר תפקודי זאת לא סגולה רפואית, By Default, אז לכן גם שם התקנות ייתכן מאוד שישתנה.
<אלי גורדון: זאת הסיבה שהגדרנו את זה בצורה שכזאת.
<אלי גורדון: דיווחנו כבר כאן לוועדה שלמעשה עוד לפני כניסת החוק לתוקף במרס, הפעלנו את מנגנון הפטורים לבדיקות משנה.
<אלי גורדון: הוא עובד בהתבסס על מערכת ממוחשבת שהוקמה במהרה בזכות עבודה אינטנסיבית ושיתופי פעולה עם כל הגורמים.
<אלי גורדון: ממרס 2016 היא מופעלת.
<אלי גורדון: אנחנו ממשיכים לעבוד לצורך יצירת בסיס להפעלת מודול שלם בהתאם לחוק בעוד עד ארבע שנים.
אלי אלאלוף: אתה מדבר על הנושא של הבשר, וטרינר.
<אלי גורדון: כן, זה הפטורים של בדיקות משנה.
אלי אלאלוף: צריך להגיד לכל מי שלא מבין.
אלי אלאלוף: זה קשור לבשר.
<אלי גורדון: לטעמי, אין פה בן אדם שלא מכיר.
אלי אלאלוף: לא יודע, מי שיקרא פעם את ההיסטוריה של הוועדות.
<ענת כהן שמואל: הציבור שרואה בבית.
<אלי גורדון: מה שנעשה ומה שדיווחנו כבר בפעם הקודמת, ונחזור, שאנחנו ממשיכים לעבוד במתכונת של פגישות שבועיות עם כל בעלי העניין שיש להם נגיעה לעניין - המפקחים, שלטון מקומי, משרד החקלאות, משרד הבריאות והמפוקחים.
אלי אלאלוף: והווטרינרים.
<אלי גורדון: וטרינרים, כן.
אלי אלאלוף: אחרי ההיסוס הגדול שלהם, בעניין הזה אני אשמח לשמוע אתכם.
<אלי גורדון: אז כמו שגם אמרנו וציינו את זה בדיון הקודם, הוועדה הזאת מהווה אוזן קשבת לצורך מתן פתרונות לבעיות מיידיות שמתעוררות תוך כדי.
<אלי גורדון: בתור מישהו שעוסק בזה ביומיום, כל גוף יודע שהתהליך דינמי, נוצרות בעיות כאלה ואחרות, ולכן הוועדה הזאת חיונית, אנחנו ממשיכים לעבוד איתה.
<אלי גורדון: כל מיני החלטות שאנחנו נמצאים, בהשוואה לדיווח הקודם, לקראת מתן פתרון - לעניין של 24 שעות זמינות של תחנות בצורה כזו או אחרת.
<אלי גורדון: אנחנו מאמינים שב-1 בנובמבר, קרי מחר, נוכל לתת מענה בצורה כזו בשיתוף פעולה עם השלטון המקומי.
<אלי גורדון: אנחנו מדברים על בדיקה משפטית של הרחבת הפטורים למרלו"גים, בעיקר מרלו"גים של רשתות השיווק.
<אלי גורדון: מי שזוכר בדיון הקודם, ד"ר רוני סורקיס העלה את הסוגיה הזו פה ואנחנו ממשיכים לתת לזה מענה, בנוסף להשלמת כל מיני הליכים מנהלתיים שמחויבים גם לפי החוק וגם המציאות מביאה אותנו ליצירת מנגנון פתרונות יצירתי כזה או אחר.
<אלי גורדון: קליטת עובדים חדשים – לפי החוק הוקצו לשירות המזון 50 משרות חדשות שחולקו בהתאם לצרכים.
<אלי גורדון: לא יצא לנו לדווח על הסוגיה הזאת בדיון הקודם.
<אלי גורדון: אנחנו מדברים על הקמת יחידה משפטית שתכלול בין היתר גם ממונה על אכיפה ברמה ארצית, בנוסף לממונה עיצומים שהוגדר כתפקיד בחוק.
<אלי גורדון: כרגע פורסמו שני מכרזים סך הכול ביחידה הזאת וזה בנוסף לשתי יועצות משפטיות שכבר קיימות לשירות המזון וכדי לחזק את החוליה המשפטית.
<אלי גורדון: מתארגנים לפרסום מכרזים בכל התחומים הנוספים – ממפקחים, שזאת משרה גנרית, כבר קיימת, יתפרסמו מכרזים ויוקצו ללשכות.
מאיר כהן: כמה מתוך ה-50 מפקחים?
<אלי גורדון: אנחנו מדברים על סדר גודל כ-32 מפקחים הקצאה לשטח.
אלי אלאלוף: כמה גייסתם מתוך ה-50 תקנים?
<אלי גורדון: בינתיים לא גייסנו אפילו אחד.
אלי אלאלוף: זה תלוי בנציבות שירות המדינה?
<אלי גורדון: כרגע אנחנו כבר לא שם.
<אלי גורדון: אנחנו כבר בשלב שבו צריך לפרסם מכרזים.
<אלי גורדון: מתפרסמים המכרזים.
<אלי גורדון: לשני תפקידים – סגן בכיר יועץ משפטי.
אלי אלאלוף: סגן יועץ משפטי זה לא מייצר עבודה, רק מסבך עבודה.
<אלי גורדון: לא, לא.
<אלי גורדון: הוא צריך לתת מענה לכל הצרות.
אלי אלאלוף: תגיד עכשיו שכדאי שנתחיל לגייס מפקחים.
טלי פלוסקוב: רוצים להתחיל להרגיש שמשהו עובד.
טלי פלוסקוב: עבדנו פה קשה.
אלי אלאלוף: סליחה, היועצים המשפטיים, יש לי אחת בבית.
<אלי גורדון: עובדי שטח, אדוני היושב-ראש, כמו שעניתי כרגע לחבר כנסת, יש 30 משרות שהתפרסמו ומכרזים.
אלי אלאלוף: פרק זמן סביר כדי לקלוט אותם.
<אלי גורדון: אני מקווה מאוד – מכיוון שהאינטרס הוא שלי כי הציפיות מהארגון לעמוד בדרישות – אני מקווה בדיווח הבא - - -
אלי אלאלוף: את הדיווח הבא נעשה תוך חודש.
<אלי גורדון: לא נספיק, אני יכול לומר לך.
אלי אלאלוף: אבל תגיד לי מה לוח הזמנים.
<אלי גורדון: אני מאמין – כמו שאני מכיר את המנגנון של פרסום מכרז וקליטת עובדים – אנחנו מדברים על סדרי גודל עד שלושה חודשים מהיום.
מאיר כהן: מה הפרופיל?
אלי אלאלוף: סליחה, מאיר.
אלי אלאלוף: רק לסוגיה הזאת, אני מבקש לקבל דיווח בכתב תוך שלושה חודשים.
אלי אלאלוף: שלא יקרה לנו מה שקורה בבנייה.
<אלי גורדון: פרופיל – אנחנו מדברים על מפקח מהנדס מזון או בעל תואר ראשון במדעי המזון, וכך הלאה.
אלי אלאלוף: נהלים לעובדים החדשים – נהלי פיקוח.
<אלי גורדון: במקביל.
<אלי גורדון: זה מה שהחוק דרש ועכשיו אנחנו כבר מדברים – בשקף הזה מרוכזים בצורה כזו או אחרת נושאים שנמצאים בתהליך בלי שמרגישים אותם, שהם מחייבים עבודה.
<אלי גורדון: פה בוועדה תוך כדי אושר עדכון של מספר תקנות, בין היתר תקנות לתוספי תזונה.
<אלי גורדון: הועלתה רמה מותרת של ויטמין D בתוספי תזונה.
<אלי גורדון: אנחנו עובדים במקביל על מספר תקנות תוספי מזון שבזמן מושב החורף נביא לוועדה לאישור.
<אלי גורדון: תקנות לתוספי מזון, תקנות למוצרי בשר ודגים ועדכון תקנות לסימון תזונתי לעניין אריזות מאגדות, שרז בצורה כזאת או אחרת דיבר על זה לא פעם אחת גם בדיון בוועדה, ולא רק רז, גם גליה ורוית.
<אלי גורדון: נהלי עבודה – התאמנו את נהלי העבודה של ייבוא למציאות חדשה.
<אלי גורדון: עדכנו את כל התכנים המקצועיים וגם מידע לציבור באתר האינטרנט של שירות המזון.
<אלי גורדון: כל זה נעשה במקביל לכל האירועים שהיו.
<אלי גורדון: בשיתוף פעולה עם צה"ל, גובש נוהל ראשוני שהוא כבר יותר מראשוני, לפי סעיף 317, שכרגע הוא ממש לקראת סיום לאישור ועבודה לפיו, כאשר תקוותנו שהוא יהווה אחר כך מין אב-טיפוס לעדכון נוסף מול גופים נוספים.
<אלי גורדון: כמו שאמרתי, ההנחיות שעשינו הן חלק בלתי נפרד מהתכנים של אתר האינטרנט.
<אלי גורדון: יחד עם זאת, ציינתי אותן פה בשקף מסיבה אחת, כי בסופו של דבר ההנחיות האלה, יש להן זכות קיום ותוקף מחייב כל עוד הן נמצאות באתר האינטרנט וכל עוד לא הותקנו תקנות.
<אלי גורדון: זאת הדרישה ולשון החוק, ולכן ניתן דגש גם לזה.
<אלי גורדון: אנחנו ממשיכים בעבודה ללא תלות בכל ההתקדמויות, בכל מיני מישורים.
<אלי גורדון: אנחנו ממשיכים לעבוד על יצירת מערכת ממוחשבת גדולה שתתמוך בכל התהליך של פיקוח על מוצרי בשר – ממקטע של פיקוח בייצור עד לפיקוח בשיווק כי הוא צריך לתת מענה אחר כך לכל המנגנון הבא.
<אלי גורדון: סיימתי.
אלי אלאלוף: תודה על המצגת.
אלי אלאלוף: אני עשיתי שיעורי בית, לכן אמרתי מה שאמרתי מהתחלה על העבודה האדירה שעשיתם.
<ענת מימון: יש את סעיף 49 בסוף הפרק לעניין הייצור, התקנות שאמורים להביא לגבי ייצור מזון, שם באמת כל הנושא של הרישיונות והמערכת לרישיונות.
<ענת מימון: זה משהו שכבר נמצא בתהליך?
<אלי גורדון: קודם כול, זה נמצא בעבודה.
<אלי גורדון: מבחינתנו, נכון להיום, קיימים נהלים והחוק אומר שהנהלים הם דבר לגיטימי כל עוד לא הותקנו תקנות.
<אלי גורדון: אז חשוב להבין שיש לנו לא מעט תעדופים, גם עבודת מטה כי רוב העבודה שהוצגה כרגע, מדובר פה בעבודה ברמה של המטה, יצירת תשתיות – גם מבחינת הכלים וגם מבחינת מסמכים משפטיים.
<אלי גורדון: זה לוקח זמן.
<אלי גורדון: אנחנו עושים עבודה אינטנסיבית מאוד, ולא כדי לקבל כרגע בקשה לתודות וכולי, אבל צוות של שירות המזון בשיתוף פעולה עם כל הגורמים עושה עבודה מאוד מאוד אינטנסיבית כדי לעמוד בלוחות זמנים מאוד מאוד קשיחים וקצרים שהוגדרו לפי החוק.
<אלי גורדון: בתעדופים אנחנו לא יכולים לתפוס את הכול, אחרת תפסת מרובה לא תפסת, לכן ממקדים את עצמנו במשימות.
<אלי גורדון: כרגע אנחנו יודעים שמערכת הפיקוח על ייבוא מזון הופעלה, כרגע אנחנו יודעים שהפיקוח על מוצרי בשר, בדיקות משנה, פטורים, עובד.
<אלי גורדון: כרגע אנחנו יודעים שאנחנו צריכים להתארגן לשתי משימות-על, אחת היושב-ראש ציין בתחילת דבריו – כל הפיקוח על משווק מהאזור, אנחנו צריכים לדעת לאתר אותם, לגרום להם להירשם אצלנו כדי לבצע אכיפה.
<אלי גורדון: כרגע אנחנו יודעים ששירות המזון אמור להתארגן לפיקוח על ייבוא משקאות משכרים, שהוא לא עסק בו.
<אלי גורדון: במהלך החצי שנה הזאת אלה האבנים הקשות שאותן צריך לפצח.
אלי אלאלוף: לגבי הייבוא מהאזור, אני מבקש – למשרד המשפטים יש הודעה שאנחנו נאמץ אותה.
<תהילה רוט: חוק המזון כולל למעשה שינוי של האסדרה בנוגע להבאת מזון מיהודה ושומרון.
<תהילה רוט: במסגרת השינוי, משווק של תוצרת שמקורה בשטחי יהודה ושומרון חייב ברישום במשרד הבריאות.
<תהילה רוט: מתאם פעולות הממשלה בשטחים ביקש בשלב זה שתמשיך מדיניות האכיפה הנוהגת.
<תהילה רוט: מדיניות האכיפה בהתאם לחוק המזון תעוכב לתקופה של חצי שנה כדי לאפשר את היערכותם של כלל הגורמים הנוגעים לדבר.
<תהילה רוט: משרד הבריאות הסכים לבקשה והיא אושרה על-ידי היועץ המשפטי לממשלה.
אלי אלאלוף: זה רשום.
אלי אלאלוף: עכשיו אני באמת אשמח לשמוע את מי שאמור לקבל שירות.
אלי אלאלוף: אני גם רוצה לציין במיוחד – תרשו לי לציין בפניכם את שיתוף הפעולה עם צה"ל, אבל יש לי גם הערה לא נעימה.