GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: תודה לך, אדוני היושב-ראש, אני לגמרי מסכים עם נקודת המוצא שלך שאנחנו עוסקים בשאלה מאוד מאוד גדולה ומשמעותית, שיש לה משמעויות חברתיות מאוד גדולות.
דב חנין: זה איננו עניין טכני.
דב חנין: זה עניין בעל משמעות ערכית, רעיונית, חברתית, תרבותית – עניין מאוד מאוד גדול ומשמעותי.
דב חנין: הצעות החוק שבפני הוועדה, אדוני היושב-ראש, יש להן בעצם שני ממדים: הממד האחד הוא הממד של קיצור שבוע העבודה.
דב חנין: וכאן צריך להגיד בצורה ברורה: הישראלים עובדים הרבה מאוד, הישראלים עובדים הרבה מדי, והישראלים עובדים הרבה בכל קנה מידה של תחרות בין-לאומית עם כל מדינה אחרת במערב.
דב חנין: לדבר הזה יש תוצאות.
דב חנין: כשאנשים עובדים הרבה, כשאנשים עובדים יותר מדי, יש לזה משמעות מבחינת הזמן הפנוי, מבחינת הזמן למשפחה, מבחינת העומס, הלחץ, המתח בחברה; ויש לזה גם משמעויות כלכליות.
דב חנין: בטעות אנחנו חושבים שככל שאנשים עובדים יותר שעות, התועלת הכלכלית מתרבה.
דב חנין: הנתונים שבפנינו, אדוני היושב-ראש, ואנחנו במהלך דיוני הוועדה נציג גם נתונים כאלה, מראים בדיוק את ההפך – עבודה של שעות רבות בדרך כלל קשורה לירידה בפריון העבודה.
דב חנין: יש גבול לכמה בן-אדם יכול לעבוד ברמה גבוהה של פריון, ברמה גבוהה של ריכוז, ברמה גבוהה של השקעה.
דב חנין: ולכן, אנחנו רואים שדווקא בחברות שבהן מספר שעות העבודה מצומצם יותר מאשר בישראל, פריון העבודה הוא גבוה יותר.
דב חנין: אני אומר את הדברים גם נוכח הספקות שקראתי בימים האחרונים מצד כמה מהארגונים הכלכליים לגבי המשמעויות וההשלכות הכלכליות של החוק הזה.
דב חנין: אני רוצה לומר בצורה ברורה – החקיקה הזו טובה לא רק מבחינה חברתית ותרבותית, החקיקה הזו היא טובה ונכונה גם מהבחינה הכלכלית.
דב חנין: אנחנו צריכים לעבוד פחות, אבל יעיל יותר; אנחנו צריכים לעבוד פחות שעות עבודה עם פריון עבודה יותר גבוה.
דב חנין: אז ממד אחד של הצעות החוק האלה זה קיצור שבוע העבודה ומעבר לשבוע עבודה קצר יותר.
דב חנין: ממד שני של הצעות החוק האלה זה הרעיון של סוף השבוע הארוך.
דב חנין: וגם כאן, לסוף שבוע ארוך יש משמעות - - -
אלי אלאלוף: הצטרף אלינו חבר הכנסת ישראל אייכלר, ברוך הבא.
דב חנין: וגם כאן, אדוני היושב-ראש, לרעיון של סוף שבוע ארוך יש הרבה משמעויות בהרבה מישורים של החיים שלנו.
דב חנין: קודם כול סוף שבוע ארוך זה משהו שמאפשר יותר פנאי, יותר נופש, יציאה לטיולים, לעשות דברים שבסוף שבוע קצר יותר קשה לעשות אותם.
דב חנין: אבל בצדק, אדוני, אמרת בתחילת הדיון שבחברה הישראלית לסוף שבוע ארוך יש ממד נוסף, וגם הוא ממד חשוב.
דב חנין: כשאנחנו מדברים על מצב שבו בעצם יום המנוחה השבועי לגבי יהודים הוא יום שבת, אנחנו בעצם מביאים למצב שחלק גדול מהציבור שהוא הציבור הדתי, החרדי שומר המסורת, יש לו יום חופשי מהעבודה שהוא בעצם יום שקשור למערכת של מצוות דתיות.
דב חנין: זה לא יום שאפשר להשתמש בו לפעילויות פנאי אחרות.
דב חנין: גם הציבור הדתי, החרדי שומר המסורת, שומר השבת, זכאי לקבל יום שיהיה פנוי, אבל לא יום שהוא מחויב בו מבחינת המצוות הדתיות לעשות דברים שהם בעצם לא פנאי במובן הרגיל והמקובל של המילה הזאת.
דב חנין: ולכן, הרעיון של סוף שבוע ארוך בחברה הישראלית נותן פתרון גם לציבור גדול מאוד, שהיום אין לו פתרון, ואני מתכוון לציבור הדתי, החרדי ושומר השבת; וגם נותן, אדוני היושב-ראש, אפשרות לפתרונות יצירתיים ואינטליגנטיים לשאלת השבת הישראלית בכלל.
דב חנין: הרי זו שאלה שבה הגענו למצב שהוא מאוד מאוד אבסורדי.
דב חנין: מצד אחד קשה מאוד להגיע במינימום של תחבורה ציבורית למקומות נופש ופנאי כי כולם תקועים בפקקים בשבתות; מצד שני, יום השבת הפך ליום הקניות ללא הפסקה.
דב חנין: כל מיני מרכזי קניות פעילים, ואנשים חוגגים בקניות מכיוון שאין להם יום פנוי אחר לעשות קניות כשימי העבודה בשבוע הם כל כך עמוסים.
דב חנין: לכן, אדוני היושב-ראש, שני הרעיונות האלה הם רעיונות שזמנם הגיע, וצריך לקדם אותם במקביל.
דב חנין: אני ער לכך, אדוני היושב-ראש, שמהלך כזה לא יוכל להתבצע באבחת גרזן, זה לא יקרה מחר בבוקר.
דב חנין: אבל המהלך הזה הוא מהלך שצריך לקדם אותו וצריך להיות מאוד נחושים בקידום שלו.
דב חנין: אני רוצה פה מאוד לברך את חברי חבר הכנסת אלי כהן שלקח על עצמו בכנסת הזאת להיות מנוע של הסוגיה הזו, ואני מקווה שתמשיך להיות מנוע של העניין הזה.
דב חנין: אני רוצה גם באותה הזדמנות לציין - - -
אלי אלאלוף: תלוי בתאגידים.
דב חנין: תלוי בתאגידים, כן.
דב חנין: אז אני מקווה שהוא לא יהיה מנוע בענייני תאגידים, הוא יהיה מנוע בעניין הזה.
דב חנין: ואני רוצה לציין, אדוני היושב-ראש, גם באותה הזדמנות את השר לשעבר סילבן שלום שבתקופת כהונתו כשר השקיע הרבה מאמצעים בנושא הזה, ואני באמת מעריך ומברך על הפעילות הזאת.
דב חנין: אני מקווה, אדוני היושב-ראש, שהדיון הזה של הוועדה יהיה התחלת עבודה שלנו.
דב חנין: אני שוב אומר, אני לא מצפה שהיום כבר נאשר את זה לקריאה ראשונה, והדבר הזה ירוץ במהירות.
דב חנין: אבל הדיון כאן במסגרת של ועדה של הכנסת, החלפת הדעות, שמיעת הרעיונות, וגיבוש הדרגתי של מתכונת להתקדם בכנסת העשרים, כדי שבכנסת העשרים יחול השינוי הגדול שצריך להתרחש בתחום הזה שהוא מאוד מאוד מבורך ומאוד חשוב.
אלי אלאלוף: תודה לך, דב.
אלי כהן: תודה, אדוני היושב-ראש, אני מודה לך על קיום הישיבה, ואני שמח שאתה עומד בראשות הוועדה עם הניסיון העשיר שלך בנושאים האלה.
אלי כהן: אני רוצה לדבר על נתונים ועל עובדות למה החוק הזה נחוץ ולמה הוא חשוב.
אלי כהן: מספר שעות העבודה של העובדים בישראל הוא או 43 שעות, כאשר בכל העולם המערבי הוא עומד על בין 35 ל-40 שעות מדי שבוע.
אלי כהן: משמע, העובד הישראלי עובד שלוש שעות יותר בשבוע, שזה יום וחצי יותר בחודש, זה 18 ימים - - -
דב חנין: ואגב, לפי החוק זה כתוב אפילו 45 שעות.
אלי כהן: אתה צודק.
אלי כהן: נכון, לא עשו תיקון בחוק.
אלי כהן: היועצות המשפטיות מכירות את הנושא הזה, אבל הלכה למעשה זה בין 42.5 ל-43, ככה שעובדים שלוש שעות יותר בשבוע.
אלי כהן: הצעות החוק שעברו בוועדת השרים מדברות על נושא של שישה סופי שבוע ארוכים בשנה.
אלי כהן: המשמעות היא הפחתה של שעות העבודה מ-43 שעות ל-42 שעות בלבד.
אלי כהן: כלומר, גם לאחר שתאושר בקריאה שנייה ושלישית ההצעה לשישה סופי שבוע ארוכים, גם אז נהיה לצורך העניין ברף הכי גבוה של הסולם מבחינת שעות העבודה.
אלי כהן: נתונים נוספים, מספר ימי החופשה של העובד הישראלי.
אלי כהן: העובד הישראלי מתחיל את ימי החופשה ב-12 ימים.
אלי כהן: בכל מדינות אירופה ובארצות-הברית מתחילים ב-20 ימים ומעלה.
אלי כהן: כלומר, גם כאן אנחנו מופלים לרעה.
אלי כהן: יש תזה כשמדברים על נושא של ימי חופשה.
אלי כהן: חושבים שיש לנו יחסית הרבה חגים, במיוחד גם עכשיו יש הרבה ימי חגים.
אלי כהן: כשסופרים את ימי החופשה שלנו ביחס לימי החופשה של הנוצרים, לצורך העניין, אנחנו נמצאים בנחיתות של יומיים.
אלי כהן: כל הנתונים האלה כמובן פורסמו.
אלי כהן: ולכן, אנחנו רואים שהעובד הישראלי הפך בחלק מהמקומות להיות עבד.
אלי כהן: זה נוח להם, את הדבר הזה אנחנו צריכים לתקן, וזה באמת צעד ראשון.
אלי כהן: לא בכדי אמר יושב-ראש ההסתדרות אבי ניסנקורן, שדיבר על כך שהשאיפה שלו – ואני בהחלט אומר שאני תומך בשאיפה שלו – שבתהליך מדורג נרד למספר שעות עבודה של 40 שעות.
אלי כהן: כלומר, נגיע לרף העליון הגבוה ביותר שיש במדינות המערב, שהוא כאמור 40 שעות.
אלי כהן: אף אחד מאתנו לא מדבר על צרפת שזה 35 שעות.
אלי אלאלוף: הצרפתים מדברים על עצמם.
אלי אלאלוף: הם חושבים לעלות חזרה.
אלי כהן: לא על גרמניה שזה 38 שעות, אלא כמו ארצות-הברית ששם זה 40 שעות.
ישראל אייכלר: כמה זה ביוון?
ישראל אייכלר: ביוון אני רוצה לדעת.
אלי אלאלוף: הם לא סופרים.
אלי אלאלוף: אין אפשרות לספור.
ישראל אייכלר: סתם, סתם.
אלי כהן: אתה יודע, הרב אייכלר, אנחנו בכוונה לוקחים מדינות טובות שבהן הפריון גבוה, שאלו לצורך העניין ארצות-הברית וגרמניה.
אלי כהן: בארצות-הברית ובגרמניה, ששם הפריון גבוה, עובדים בין 38 ל-40 שעות.
אלי כהן: אחת הטענות הייתה – ואני מניח שתכף נשמע אותה כאן על-ידי התעשיינים – שרוצים, ואנחנו צריכים לדאוג לעידוד הצמיחה, ועובדה ששר האוצר משה כחלון ברגע שהוא התחיל את הכהונה שלו פעל להוריד את מס החברות בהיקף חסר תקדים מ-26.5% ל-23%, לזה של פתיחת חסמים ופתיחת תחרויות בשוק ופתיחת מכון התקנים.
אלי כהן: כשדיברתי עם שר האוצר על הנושא הזה של הפריון, איך להסביר את זה שבגרמניה עם 38 שעות הפריון הוא גבוה, ובישראל עם 43 שעות הפריון נמוך, הוא אמר לי בשפתו הציורית: אלי, זה פשוט.
אלי כהן: בישראל נותנים להם לעבוד עם טורייה ובגרמניה עם מכונות משוכללות.
אלי כהן: כלומר, הבעיה היא לא בעובדים, הבעיה היא שצריך להשקיע בהון, צריך להשקיע בהכשרה מקצועית.
אלי כהן: הדרך היא לא לחפף באמצעות חוסר השקעה בהון וחוסר השקעה בהכשרה מקצועית על גבם של העובדים.
אלי כהן: זאת הדרך הכי קלה, שהעובד יהיה, והעובד יעבוד.
אלי כהן: ולא רק זאת, בישראל יש תרבות שנובעת מהאופי שלנו, שצריך לציין את זה לחיוב, מתרבות של שעות עבודה נוספות.
אלי כהן: ואצלנו אם העובד צריך לבוא ולעבוד ביום שישי, הוא מגיע ביום שישי, ואם יש לעבוד כמה ימים נוספים יותר במהלך החודש, הוא בא ועובד יותר.
אלי כהן: אני גם שמח להגיד לכם ששר החינוך תומך בהצעה, כמובן ששר האוצר וראש הממשלה, אבל גם שר החינוך.
אלי כהן: על ההצעה הזאת התחילה לעבוד ועל הנושא של השישה ימים במושב הקודם, ולא נמצאת כאן היום אבל היא גם שותפה מלאה לקידום ההצעה, חברת הכנסת שולי מועלם מסיעת הבית היהודי.
אלי כהן: וכפי שרואים, נמצאים כאן כל סיעות הקואליציה.
אלי כהן: אין כאן אופוזיציה וקואליציה.
אלי כהן: יש כאן את דב חנין, את ציפי לבני, אותי מכולנו, ואת שולי מועלם מהבית היהודי.
אלי כהן: ההצעה הזאת אמורה ליצור איזון נכון יותר בין העבודה לבין חיי המשפחה, שלא קורה בישראל.
אלי כהן: זאת אולי באמת ההזדמנות, מירב, עוד הפעם לברך אותך, שעוד מעט תהיי אימא.
אלי כהן: וגם אני בתור אבא לארבעה ילדים צריך למצוא את האיזון הנכון.
אלי כהן: ההצעה הזאת, שהאלטרנטיבה שלה גם הייתה להוריד עשר דקות ביום שהיא לא אפקטיבית, לתת את אותו יום שבהחלט ייתן לנו את אותה אפשרות.
אלי כהן: הבחירה לא להוריד עשר דקות ביום, שזה שקול לשישה ימים בשנה, אלא לעשות את זה בשישה ימים יש לזה תועלות כלכליות.
אלי כהן: תועלות כלכליות בתחום התיירות, בתחום הפנאי, בתחום המסחר, בתחום התרבות, וגם למפעלים.
אלי אלאלוף: ובתחום החינוך שלנו.
נורית קורן: חינוך, ולהורים ולסבתות ולסבים.
אלי אלאלוף: לכן בפתיח שלי ציינתי, ואני חוזר ואומר את זה, ואני שמח שפה נמצא אורי מהאוצר, צריך לתכנן טוב יותר את החינוך הבלתי-פורמלי, זה שמאפשר בימי החופשה לפעול, ליהנות, וגם להתפתח חינוכית.
נורית קורן: כן, אבל הוא כרגע לא כלל את בתי-הספר, שלהפך, בתי-הספר יעבדו - - -
אלי אלאלוף: זה כן לבתי-הספר.
אלי אלאלוף: זאת בנייה אחרת, תאמינו לי, יש לי ניסיון.
אלי אלאלוף: בואו נפתח את הדיון פה.
אלי אלאלוף: אבל אני מזכיר, זה טוב לחינוך, כולל החינוך הפורמלי שמתעשר מהבלתי-פורמלי.
אלי כהן: אז כאן למעשה לא אמור להיות שינוי של יום אחד בימי הלימודים.
אלי כהן: היו פגישות עם ארגוני המורים, גם עם הסתדרות המורים וגם עם ארגון המורים, הם פתוחים, הם מוכנים.
אלי כהן: וגם כאן, כפי שאמרתי, משרד החינוך מדבר ותומך בעניין.
אלי כהן: אגב, צריך לזכור שישנם שלושה סוגים של ענפים כלכליים: מסחר ותיירות ייהנו מהמהלך, ענפי השירותים לא ייפגעו, וענפי התעשייה, יוסי, כאן אנחנו צריכים להיות יצירתיים ולראות איך עושים את זה.
אלי כהן: אני רוצה לעדכן אותך שגם מתוכננת פגישה של שר האוצר עם שרגא ברוש, שם הם יעלו כמה נושאים בין היתר, חוץ מנושאים ששר האוצר כבר הוביל לתמיכה בתעשייה להורדת המס, כפי שציינתי, וכן הלאה.
אלי כהן: עולה שם בין היתר נושא של חינוך טכנולוגי, אני מניח, יוסי, גם אתה מכיר את הנושא הזה; צעדים של עידוד השקעות הון על מנת לעודד שישקיעו בהון על חשבון האנשים, כלומר, שהאנשים יהיו בבית, וזה הדבר שצריך להוביל.
אלי כהן: אני רוצה לציין דבר נוסף.
אלי כהן: הנושא של סופי שבוע ארוכים זאת לא המצאה ישראלית, זה דבר שקיים גם בארצות-הברית וגם באירופה.
אלי כהן: מי מכם שהיה בארצות-הברית בטח מכיר את הנושא של banking holiday, שגם שם קיים בין ארבע לשמונה פעמים בשנה.
אלי כהן: אצלם זה שבת-ראשון-שני, כיוון שאצלם המקבילה לשישי-שבת זה שבת-ראשון.
אלי כהן: את מה שאני מציע כאן ביום ראשון קיים הנושא הזה של banking holiday, ושוב, הוא מתווסף לכל אותם דברים שאמרתי גם של ימי החופשה.
אלי כהן: אגב, יש חברה תעשייתית גדולה בארץ, "ישקר", שהיא בבעלות חברה אמריקנית שרכשה אותה, חברה של סטף ורטהיימר, ובארצות-הברית קיים banking holiday.
אלי כהן: שוחחתי עם יעקב הרפז, הם עשו שם מודל קצת אחר לצורך העניין.
אלי אלאלוף: עם המנכ"ל הרפז.
אלי אלאלוף: כי להרפז יש קונוטציה אחרת בזמן האחרון, תציין מה תפקידו.
אלי כהן: הוא מנכ"ל "ישקר", והוא אמר לי שהוא הלך על המהלך הזה והמוטיבציה של העובדים גדלה.
אלי כהן: ובמשך למה שאמר כאן ידידי חבר הכנסת דב חנין, הדבר הזה יכול להביא לחיסכון באנרגיה ולהגדלת המוטיבציה, ולעשות את אותה תפוקה בפחות שעות, מכיוון שכולנו יודעים שיש רף מסוים – כמו שקורה לכל אחד מאתנו – שמעבר לרף מסוים האפקטיביות נפגעת.
אלי כהן: אני יכול להגיד לכם שגם ההצעה של השישה ימים הגיעה לאחר שדיברנו על הנושא של 12 ימים.
אלי כהן: היא הגיעה לשישה ימים מכיוון שגם בדיונים המוקדמים, שהיו עם שרגא ברוש והיו עם שר האוצר והיו עם אבי ניסנקורן, אמרנו שאנחנו צריכים לעשות את הצעדים באחריות, לראות את ההשפעה שלהם על מנת לא לפגוע במשק, מכיוון שיש לנו אחריות כלפי המשק.
אלי כהן: אגב, אנחנו נמצאים בנקודת של רמת אבטלה נמוכה, בשפל של רמת אבטלה, והצעד הזה גם אמור לתמוך בו, וגם אבי ניסנקורן, אני מבין שבצעד של 40 שעות מוכן ללכת מדורג, והצעד הזה מדבר על מעבר מ-43 שעות ל-42 שעות.
אלי כהן: מי שלא מבין את המתמטיקה אני אנסה להסביר.
אלי כהן: שש פעמים בשנה זה אחת לחודשיים, אחת לחודשיים זה אחת לשמונה שבועות, שמונה שעות בשמונה שבועות זה יוצא בממוצע שעה בשבוע.
אלי כהן: זה יוצא 50 דקות בשבוע אם נדייק במספרים, ולכן ההפחתה היא הפחתה נמוכה.
אלי כהן: אני כמובן גם רוצה לציין את השר סילבן שלום, שאני חייב להגיד שביצע עבודות מחקר מקיפות ורבות בנושא, שבין היתר שימשו בסיס רחב להצעת החוק שהנחתי, וקראתי אותם עד תום.
אלי כהן: ההתאמות שנעשו בהצעת החוק הן בין היתר על רקע כשלים שקיימים בהצעות החוק שמדברות על כל שבוע, מכיוון שכל שבוע, מי שיקרא את ההצעה של סילבן שלום, היא לא אפשרית מבחינה טכנית מבחינות תחבורתיות בסוגיות של יום שישי, וכן הלאה, וכן הלאה, וכאן יום שישי לצורך העניין נשאר במתכונתו.
אלי כהן: אני יודע שיש גם פורום של ארגוני הורים – אגב, אחת הבעיות במדינת ישראל ב-OECD זאת בעיית סנכרון בין ימי החופשה של בתי-הספר לימי החופשה של ההורים, כשאנחנו נמצאים בפער הכי גבוה.
אלי כהן: כשבכל אירופה מדברים על 25 ימים, ובישראל הפער הוא כמעט 60 ימים של חוסר התאמה בין הימים שהתלמידים לומדים לבין ימי החופשה של ההורים.
אלי כהן: המהלך הזה יסייע לצמצם את הפער בשישה ימים נוספים.
אלי כהן: אני, כמובן, במהלך הזה, אדוני היושב-ראש, רוצה לעדכן אותך – וגם הבוקר, וחשוב גם לדיונים הבאים שכמובן משרד האוצר, אבל גם משרד ראש הממשלה יוזמנו לדיונים העתידיים – יש ועדת מנכ"לים בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה אלי גרונר, עם מנכ"לים של משרדים נוספים, כלכלה, דתות, וכן הלאה, שבוחנים כמה סוגיות, בין היתר הם בוחנים את הסוגיה הזאת.
אלי כהן: מבדיקה שלי אתם, הם אמורים להגיש את המלצתם בעניין הזה עד סוף השנה, מכיוון שיש בג"ץ שדן בעניין פתיחת עסקים בשבת והמדינה צריכה להגיב את ההתייחסות שלה.
אלי כהן: אומנם אני לא מתייחס לנושא פתיחת עסקים בשבת בהצעה שלי, זה לא חלק מההצעה שלי, לסעיף של סוף השבוע הארוך הם כן מתייחסים, הם כן מתגבשים את המלצותיהם.
אלי כהן: ולכן, אני באמת רוצה לבקש ממך, אדוני היושב-ראש, שתצא פנייה מהוועדה, כי בסוף היום הכנסת היא זאת שמחליטה, הכנסת היא זאת שמחוקקת את החוקים, שבאמת את המלצותיהם כשיהיו מוכנות יציגו בפני הוועדה, וייקחו את כל השיקולים הנרחבים.
אלי כהן: אני חייב לציין שגם אני הולך למהלך הזה – ואני בטוח שהיושב-ראש יביא את הדברים – בהידברות עם ארגוני המעסיקים, עם ההסתדרות, ואני חייב להגיד שגם ניסנקורן וגם שרגא ברוש הולכים באמת לדבר הזה מתוך גישה עניינית ולא לאומית.
אלי כהן: מכיוון שכולם מבינים שבהיקף שעות העבודה, מספר ימי החופשה, חוסר הסנכרון בימי לימודים, אנחנו נמצאים בנקודה בעייתית, וזה תיקון שנצטרך לעשות בצורה נכונה, והוא נדרש.
אלי אלאלוף: תודה, אלי.
אלי אלאלוף: היות שלא ציינת מספיק את הנקודה הקשורה לדת ולמסורת ישראל ולמסורות של הדתות האחרות, אז, נורית, את רוצה?
אלי כהן: נכון, אדוני.
נורית קורן: כן, ממש קצר, אני פשוט צריכה לצאת.
אלי אלאלוף: ואחר כך חבר הכנסת ישראל אייכלר שוודאי ישלים את זה.
נורית קורן: אני קודם כול מברכת את אלי כהן על המחקר העצום שהוא עשה, והוא בא עם הצעה ממש מוכנה וקונקרטית, ואני גם מברכת את היוזמים האחרים.
נורית קורן: אבל צריך לשים לב, זה מאוד מבורך מבחינת המשפחות, מבחינת הערכיות של החברה שלנו, וגם לעובד, וטוב שזה נעשה עם ארגוני המעסיקים וגם עם ההסתדרות, אבל צריך להוסיף למשוואה הזאת את ארגוני העצמאים.
נורית קורן: כי אני חושבת שהעצמאים פה הם השוק הכי מסכן, הם 70% מכלל המעסיקים בשוק, והם אלה שייפגעו הכי הרבה.
נורית קורן: ולכן, צריך לשים את הדגש על הפתרון שנותנים לעצמאים, כי כאן תהיה בעיה מאוד מאוד קשה.
נורית קורן: אז זאת נקודה שלאורך כל הדיונים צריך לחשוב עליהם וצריך גם להזמין את כל הארגונים שיבואו לדיון.
אלי אלאלוף: יש פה הרבה.
נורית קורן: כן, אני רואה שיש כאן.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד שאני מופתע לטובה מהנוכחות המאוד מרשימה של הגופים.
נורית קורן: נכון, כי זה מאוד מאוד מאוד חשוב.
נורית קורן: ותמיד צריך לחשוב לא רק על הורים, גם על הסבא והסבתא.
אלי אלאלוף: אמרתי.
מירב בן ארי: נורית יודעת על מה מדובר.
נורית קורן: להתראות, וסליחה שאני יוצאת.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת ישראל אייכלר, בבקשה.
ישראל אייכלר: שלום, אדוני היושב-ראש, תודה רבה על הדיון, תודה לאלי כהן ולדב חנין ולכל המציעים.
ישראל אייכלר: אני חייב להתחיל כדרכי באיזושהי אמירה קצת להוריד את החשיבות ואת המתח של הדברים.
ישראל אייכלר: אמר חבר הכנסת אלי כהן למה בגרמניה יש פריון עבודה יותר גבוה, כי פה עובדים בטורייה ושם במכונות טובות, אבל הרעיון הזה של קיצור שבוע העבודה הוא כבר עתיק יומין בכנסת הזאת.
ישראל אייכלר: ומסופר, אני לא זוכר על מי, על אחד מאבות הפרלמנט הישראלי.
אלי אלאלוף: לוי אשכול, אם זה הסיפור שאתה הולך לספר.
ישראל אייכלר: אני מניח שאתה מכיר את הסיפור, הוא סיפור מוכר, שאמרו לו שצריך לקצר את שבוע העבודה שיהיה רק חמישה ימים.
ישראל אייכלר: אז הוא אמר: תראה, אני מוכן להתפשר שקודם כול יתחילו לעבוד יומיים או שלושה, ואחרי זה אני אלך על חמישה ימים.
אלי אלאלוף: את זה אני מאשר.
אלי כהן: גם ליושב-ראש הוועדה יש ניסיון.
אלי אלאלוף: זה עניין של ותק.
ישראל אייכלר: אז יש פה בעיה קשה בחוקים האלה שאינם מבדילים בין הענפים.
ישראל אייכלר: יש עניין שנקרא שירות ציבורי שזה העיריות, פקידי הממשלה, וכל אלה שצריכים לתת שירות לציבור.
ישראל אייכלר: אספר לכם סיפור שהיה לי לפני השבת הזאת, דווקא לא בעיה ישראלית.
ישראל אייכלר: אישה בלגית איבדה את הדרכון, השגרירות הבלגית סגורה בימים שישי-שבת-ראשון.
ישראל אייכלר: שישי קצת.
ישראל אייכלר: והיא הייתה צריכה דרכון, לא היה עם מי לדבר, לא היה דרכון, כי הם לא עובדים גם ביום ראשון.
ישראל אייכלר: תארו לעצמכם מה יקרה לכל השירות הציבורי כשאנשים יצטרכו שירות ציבורי, הם לא יוכלו לקבל כמעט שלושה ימים, כי ימי שישי זאת עבודה בכל מקרה.
ישראל אייכלר: כאן אני מגיע לעניין הדתי – בחורף ימי שישי אינם יכולים להיות ימי עבודה מלאים, כי השבת נכנסת בתקופה מסוימת בארבע, בתקופה מסוימת בחמש.
ישראל אייכלר: בקיץ גם בגלל שעון הקיץ זה יותר מאוחר, יש על מה לדבר שיום שישי יהיה יום עבודה פחות או יותר אפשרי.
ישראל אייכלר: אבל אם מדובר על החורף, כמעט בלתי אפשרי, זאת פגיעה בעובדים עצמם, הם יצטרכו לבוא הביתה להדלקת נרות, לתפילה, זה בישולים.
ישראל אייכלר: אתם יודעים, אסור לבשל ואסור לכבס בשבת, אז מה הם יעשו?
ישראל אייכלר: זאת בעיה קשה מאוד.
אלי כהן: לא, זה בדיוק בהצעה הזאת יום שישי.
ישראל אייכלר: במקום יום ראשון נצטרך לעבוד ביום שישי.
דב חנין: לא פוגעים ביום שישי.
דב חנין: אין שום מגמה לפגוע ביום שישי.
ישראל אייכלר: גם ביום שישי הוא לא יעבוד?
דב חנין: יום שישי נשאר במתכונת הקיימת בכל ההצעות.
אלי כהן: יש תוספת של שישה ימי ראשון.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שבשירות הציבורי שלושה ימים לא יהיה לאזרח שירות, נכון?
נעה בן שבת: יש פה שני סוגים של הצעות, יש את ההצעה של חבר הכנסת אלי כהן שמדברת על כך שיהיה יום חופשי נוסף בשבוע.
אלי כהן: אחת לחודשיים.
מירב בן ארי: שש פעמים בשנה.
נעה בן שבת: אחת לחודשיים.
נעה בן שבת: ויש שלוש הצעות אחרות שמדברות על כך שיום ראשון יהיה היום החופשי או יום המנוחה במקום יום שישי.
ישראל אייכלר: לאזרח, דרך אגב, יש שלושה ימים שירות.
נעה בן שבת: זה לא שלושה ימים.
נעה בן שבת: במקום יום שישי, יום שישי יהיה יום מנוחה.
ישראל אייכלר: אבל אם את מוסיפה את יום ראשון הוא יהיה במצב שעד יום שני בבוקר לא יהיה לו את המשרדים.
נעה בן שבת: רק באותם סופי שבוע.
אלי אלאלוף: רק שבת-ראשון.
דב חנין: חבר הכנסת אייכלר, המגמה איננה שיום ראשון יהיה כמו יום שבת שהכול סגור.
דב חנין: המגמה צריכה להיות שיום ראשון הוא יום שיש בו מערכת מסוימת של שירותים, מגמה מסוימת של - - -
אלי כהן: תחבורה ציבורית.
ישראל אייכלר: אני מדבר על השירות הציבורי.
ישראל אייכלר: האזרח סובל פה משירות ציבורי נחות בכל ימות השבוע.
ישראל אייכלר: תארו לעצמכם שאתם תמנעו ממנו את השירות הזה.
ישראל אייכלר: אני צריך לסייג את זה בשביל להבדיל בין שירות ציבורי, בין מסחר לתחבורה, וכל הדברים האלה שאתם אמרתם.
ישראל אייכלר: לעצם הרעיון – כשסילבן שלום בא עם הרעיון הזה זה היה רעיון מבורך, כי אז באמת בשבת יוכלו היהודים לשמור שבת וביום ראשון יהיה יום קניות.
ישראל אייכלר: בבסיס אני בעד העניין הזה, השאלה היא רק מי ייתן שירות ציבורי; והדבר השני, מה יהיה עם ימי שישי.
ישראל אייכלר: אם אתם אומרים שבימי שישי אישה תוכל לצאת מהעבודה בשעה שתיים-עשרה והיא לא תצטרך לשבת עד ארבע - - -
דב חנין: יום שישי לא אמור להיפגע.
דב חנין: בכל ההצעות, גם שלנו וגם של שולי, אין מגמה לפגוע ביום הזה.
אלי כהן: אין שינוי.
אלי כהן: ביום הזה אין שינוי.
ישראל אייכלר: אני מקבל את המסמר הזה אם אדוני היושב-ראש קובע ציון דרך: א', שהעובדים שומרי השבת לא יצטרכו ביום שישי בחורף לעבוד יותר מאוחר, אז זה כבר מבורך; והדבר השני, להחריג את העניין של השירות הציבורי.
ישראל אייכלר: זכותו של האזרח לקבל שירות ציבורי אם על-ידי תורנים, לא משנה איך, בכל משרדי הממשלה.
אלי אלאלוף: לא נכנסת לנושא השבת?
אלי אלאלוף: החשיבות מול השבת.
אלי אלאלוף: זה מאפשר לאנשים ליהנות יותר משבת.
מירב בן ארי: לנוח ולעשות את המסחר ביום ראשון.
ישראל אייכלר: אמרתי, כשסילבן שלום בא עם הרעיון הוא אמר שזה יכול להיות דבר גדול מאוד כדי למנוע חילולי שבת.
ישראל אייכלר: עם זה הוא בא אלי, ולכן ברכתי על זה, אני לא נגד הרעיון הזה.
ישראל אייכלר: רק לסייג את שני הסייגים.
ישראל אייכלר: עוד סייג קטן לגבי מערכת החינוך.
ישראל אייכלר: אמר לי אלי כהן שהוא כבר דיבר עם מערכת החינוך החרדית, שהיא תוכל להיות עצמאית בהחלטה לגבי סדרי הלימודים בעניין הזה.
אלי אלאלוף: כרגיל, היא תמיד עצמאית לא רק בזה.
אלי אלאלוף: אנחנו רגילים להסתייגות.
ישראל אייכלר: היא חייבת.
ישראל אייכלר: עצמאות החינוך זה היסוד של הקיום שלנו, לכן אני מברך על זה.
אלי אלאלוף: אני מבקש מהמשרדים, רק משרד הבריאות.
מירב בן ארי: רגע, אני גם רוצה להגיד משהו.
מירב בן ארי: ישבתי פה ושמעתי את כל הנאומים.
אלי אלאלוף: על הסבלנות מגיע לה פרס, היא לא רגילה.
מירב בן ארי: לא רגילה.
מירב בן ארי: אני רוצה רק לברך את חברי הכנסת ואת אלי כהן על הצעת החוק.
מירב בן ארי: קראתי את שלושתם.
מירב בן ארי: אני מודה שמתוכם הכי נראית לי והכי מתקרבת למציאות היא שלך.
אלי אלאלוף: רק לפי הפרוצדורה הפרלמנטרית, כרגע שתי הצעות הגיעו לשלב של ועדת שרים שביקשו לדון בהם, זאת ההצעה של אלי כהן ושל שולי מועלם.
אלי אלאלוף: אבל כרגע באמת הכול פתוח, לכן הדיון הזה הוא דיון עקרוני, לא מבחינה פרלמנטרית, דמוקרטיה פרלמנטרית, נוהלים, וכו', זה לא חשוב.
מירב בן ארי: באמת הגעתי לפה בגלל שאני חושבת שהצעת החוק של אלי כהן היא הצעת החוק הכי רלוונטית.
מירב בן ארי: אלי באמת דיבר כאן על כל הנקודות, ויושב-ראש הוועדה הוסיף גם את הנושא של השבת והמסחר.
מירב בן ארי: אני גם חייבת להסתייג מהדברים שלך, חבר הכנסת אייכלר, אי-אפשר להגיד שכל המגזר הציבורי בשאר השבוע לא עובד.
מירב בן ארי: לדעתי, זאת אמירה לא לעניין.
ישראל אייכלר: את מתווכחת עם אשכול?
מירב בן ארי: לעניות דעתי.
מירב בן ארי: אבל שמעתי את מה שאמרת.
מירב בן ארי: המגזר הציבורי עובד כל השבוע, אנחנו צריכים לעודד ולתמוך.
ישראל אייכלר: השירות שלו הוא מאוד מאוד קשה.
מירב בן ארי: יש שירות טוב, יש שירות פחות טוב, אבל אי-אפשר להגיד שהמגזר הציבורי לא עובד.
ישראל אייכלר: לא אמרתי שהוא לא עובד.
ישראל אייכלר: גם אם היית רוצה שאני אגיד, אני לא אמרתי את זה.
ישראל אייכלר: ישנם תמיד 20% - - -
מירב בן ארי: גם לי יש גבולות - - -
ישראל אייכלר: אני לא מסכים שתטילי עלי דבר שלא אמרתי.
ישראל אייכלר: אני לא אמרתי שכל השירות הציבורי לא עובד.
ישראל אייכלר: יש בכל משרד 20% של אנשים שעובדים קשה מהבוקר עד הלילה, והם סוחבים על גבם 80% שלא עובדים.
מירב בן ארי: 20% רק עובדים?
מירב בן ארי: טוב, אני לא רוצה לבזבז את הזמן של הוועדה.
ישראל אייכלר: וביבי נתניהו היה שר האוצר ואמר: 50% פריון יש.
מירב בן ארי: אני לא רוצה לבזבז את זמן הוועדה.
מירב בן ארי: אמרתי את דעתי, אמרת את דעתך, שנינו נשמענו, הכול בסדר.
אלי אלאלוף: הצטרף אלינו חבר שלי, חבר הכנסת מאיר כהן.
מירב בן ארי: אני חושבת שאנחנו הוועדה, אדוני היושב-ראש, מחויבים לשמוע את כל הדעות.
מירב בן ארי: אני אומרת שלדעתי האישית הצעת החוק של אלי כהן היא הצעת החוק שנראית לי הכי רלוונטית היום למשק, מה גם שכמובן לעודד את אותם דברים שאמרת על ימי שבת, על פחות התעסקות במסחר וקנייה, ובעיקר בתקופת החורף, מה שנקרא יותר הקניונים ומרכזי הקניות.
מירב בן ארי: דיברו כאן גם על חילול שבת, אבל אני אומרת, באופן כללי הנושא הזה של הקדשת יותר זמן בידיעה שיום ראשון זה יום שבו כל החנויות פתוחות ואפשר לקיים מסחר, ולהתעסק בדברים אחרים שהיום עוסקים בהם בשבת.
אלי אלאלוף: יש בעצם עוד שתי קבוצות שהיינו רוצים לשמוע, אלו נציגי הארגונים השונים שנמצאים פה, ונציגי המשרדים הממשלתיים.
מירב בן ארי: אגב, גם עוד משהו, אם אפשר לקבל ממשרד החינוך פה את העמדה שלו, כי עוד לא הצלחתי להבין אם הילדים ילמדו או לא ילמדו, לא הבנתי.
אלי אלאלוף: אז יש לי הצעה שונה מההרגל.
אלי אלאלוף: בדרך כלל בוועדה נותנים קודם כול למשרדים הממשלתיים לבטא את עצמם ורק לאחר מכן לגופים.
אלי אלאלוף: הפעם, ברשותכם, אתחיל ההפך, אתחיל בארגונים השונים ואחר כך נפנה למשרדים.
אלי אלאלוף: היות שיש לנו 45 דקות יש לנו זמן לכולם אם תעמדו בלוח זמנים של שתיים-שלוש דקות לכל התבטאות.
אלי אלאלוף: אז יש לנו פה נציג של "להב", אורי בארי, בבקשה.
אורי בארי: כבוד היושב-ראש, חברי כנסת, אנחנו רוצים לציין את הנטל הגדול שהושת על המעסיקים בשנים האחרונות בהחלטות השונות שהיו בנושא חוק הפנסיה, שחלק גדול ממנו נפל על המעסיקים, חופשה, מחלה, לידות.
אורי בארי: וחשוב לנו שהחוק הזה, שיש בו הרבה מאוד דברים מאוד מאוד חיוביים, לא יהפוך להיות נטל נוסף על המעסיקים שכבר ככה מאוד מאוד מתקשים, וחלק מהם על גבול הקריסה, בעיקר העסקים הקטנים והבינוניים.
אורי בארי: אני רוצה לציין בנושא אירופה שזוכה לשעות עבודה נמוכות, שאירופה הקטינה את שעות העבודה, ובעיקר צרפת, בין השאר כדי לפזר את התעסוקה בין כמות עובדים יותר גדולה כי הם סבלו שם מאבטלה.
אורי בארי: אנחנו לא נמצאים במקום הזה.
אורי בארי: אנחנו במקום שבו המעסיקים מחפשים עובדים.
אורי בארי: קשה לגייס עובדים, זה קושי אמיתי.
אורי בארי: אנחנו לא באותה סיטואציה, כך שההשוואה של שני פרמטרים בלבד לא נותנת את התמונה כולה.
אורי בארי: נושא הפריון – אנחנו סובלים מפריון נמוך, זה מופיע בכל הסקרים שנעשים, OECD ואחרים.