GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קארין אלהרר: זה ברור אבל זה נותן אפשרות.
אלי אלאלוף: נעבור להקראה.
<נעה בן שבת: הצעת חוק אומנה לילדים (תיקון) (הרחבת ההגנה על כספים המגיעים לאומן), התשע"ו-2016
<נעה בן שבת: בחוק אומנה לילדים, התשע"ו-2016, בסעיף 46(ח) - האמור בו יסומן בפסקה (1) ובה, אחרי "בכל דרך שהיא" יבוא אף לשם תשלום מזונות".
<נעה בן שבת: אחרי פסקה (1) יבוא: "(2) הוראות פסקה (1) חולו גם על תשלומים ששולמו באמצעות בנק או החברה הבת, כהגדרתה בחוק הדואר, התשמ"ו-1986 בנותנה שירותים לפי סעיף 88א לאותו חוק, במשך שלושים ימים מיום ששולמו.
<נעה בן שבת: (3) לעניין חישוב הרכב המשפחה כאמור בסעיף 8 לחוק הגנת השכר, התשי"ח-1958, יבוא ילד שהושם באומנה במניין הילדים במשפחת האומנה".
אלי אלאלוף: יש לנו את הזכות להצביע.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור הצעת חוק אומנה לילדים (תיקון) (הרחבת ההגנה על כספים המגיעים לאומן), התשע"ו-2016?
אלי אלאלוף: הצעת החוק אושרה ותעלה למליאה לקריאה שנייה ושלישית.
אלי אלאלוף: תודה רבה ללשכה המשפטית ולהנהלת הוועדה.
אלי אלאלוף: היום ה-26 ביולי 2016, כ' בתמוז התשע"ו, השעה 11:01.
אלי אלאלוף: על סדר היום הצעת חוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה בצהרונים, התשע"ו-2016, הצעת חוק בהובלתה של חברת הכנסת רחל עזריה ומספר רב של חברי כנסת שאינם נוכחים ולכן אני פטור מלציין את שמם.
אלי אלאלוף: בבקשה, רחל, את רוצה לפתוח?
רחל עזריה: אני אגיד כמה מלים.
רחל עזריה: החוק הזה בעצם בא לתת מענה לשינויים מאוד דרמטיים שהתרחשו בשוק העבודה בישראל בעשורים העשורים.
רחל עזריה: היום אחוז האימהות לילדים קטנים שמועסקות בשוק הוא 75 אחוזים מכלל האימהות לילדים קטנים.
רחל עזריה: אגב, אבות לילדים קטנים מהווים 76 אחוזים.
רחל עזריה: זאת אומרת, הנשים בישראל עובדות, בטח הורים לילדים קטנים.
רחל עזריה: לכן היום אחוז משמעותי מילדי ישראל נמצא בצהרונים.
רחל עזריה: מאות אלפי ילדים כל יום נמצאים בצהרונים, נמצאים בגן עד השעה 4:00 או 4:30 ואפילו לפעמים עד 5:00 ואוכלים את הארוחה המרכזית שלהם בצהרון.
רחל עזריה: זה לעומת העבר, אז ילדים אכלו את הארוחה המרכזית שלהם בבית.
רחל עזריה: יוצא שבכל התחום הזה, עד היום לא הייתה הסדרה מלבד ההסדרה בצהרונים באשכולות סוציו אקונומי אחד עד שלוש, בהם הייתה הסדרה של משרד החינוך.
רחל עזריה: בכל שאר הצהרונים, אלא אם הייתה התארגנות ספורדית של הורים, אין שום פיקוח והכוונה מסודרת בחקיקה איך אנחנו דואגים שהילדים יאכלו אוכל בריא ולכן החוק הזה הוא חוק מאוד משמעותי.
רחל עזריה: כמו שאמר חבר הכנסת גואטה, חוץ ממשרד החוץ, כל משרדי הממשלה כאן כי באמת זה חוק שלוקח הרבה מאוד משרדים ולכן אני גם רוצה להביע את הערכתי על כך שכל המשרדים והגופים הרלוונטיים הבינו את החשיבות וממש נרתמו לנושא.
רחל עזריה: הם מרגישים בחוק הזה הירתמות.
רחל עזריה: זאת אומרת, זה לא חוק שמתקדם בלי הירתמות ומאמץ משותף, כולל גם את משרד הבריאות.
יגאל גואטה: בשונה מוועדות אחרות אליהן מגיעים כל משרדי הממשלה כדי להתנגד.
רחל עזריה: יכול להיות שיהיו עוד אתגרים אבל יש כאן הירתמות גדולה.
רחל עזריה: משרד הבריאות היה מוכן ללכת כברת דרך מאוד מאוד משמעותית, משרד הכלכלה ששותף לכך ויש לו את הצהרונים שלו והוא בא ונתן את המידע ואת החומר והצלחנו ביחד לעבוד בשיתוף פעולה.
רחל עזריה: תודה למשרד החינוך שהעביר אלינו את החומר לגבי כל הניסוי והעבודה שנעשו בשנים האחרונות כדי שנוכל ללמוד על התהליך הזה, למשרד האוצר - שר האוצר נרתם - ואמנם לא הייתם בדיונים עד היום אבל זה יתוקן ואתם תהיו בדיונים בהכנה לקריאה שנייה ושלישית ואנחנו נוודא שהכול ייעשה בשיתוף פעולה, ומרכז השלטון המקומי שנרתם לעניין כדי שנוכל להתקדם.
רחל עזריה: כמובן יושב ראש הוועדה אתו ישבתי ודיברתי.
אלי אלאלוף: מפעל הזנה.
רחל עזריה: פתאום כל הלוחות הטקטונים הסתדרו לנו וכולם בעניין.
רחל עזריה: כמובן תודה ליועצת המשפטית ורד שמלווה אותנו לאורך כל הדרך.
יגאל גואטה: צריך לשנות את השם, במקום מפעל ההזנה - מפעל אלאלוף.
רחל עזריה: אני יודעת שיכול להיות שיש עוד עבודה על החוק, אבל אנחנו נמשיך באותה דרך של עבודה בשותפות כדי שבאמת ילדי ישראל יוכלו לאכול אוכל בריא וההורים יוכל להוציא מהסל נקודה אחת של לחץ שיושבת עליהם ולהיות רגועים לגביה.
רחל עזריה: אלה מילות הפתיחה שלי.
אלי אלאלוף: זה חוק שעולה כסף?
<אורן גבע: משרד האוצר תומך בהצעה.
<אורן גבע: להצעה הנוכחית אין עלות תקציבית.
רחל עזריה: יש עלות תקציבית.
רחל עזריה: אנחנו עוד מנסים לקבל - - -
יגאל גואטה: אז האוצר מתנגד.
רחל עזריה: יש עלות תקציבית אבל עלות תקציבית לא גבוהה וזה מסוכם עם שר האוצר.
רחל עזריה: מדובר בעיקר בפיקוח של משרד הבריאות.
רחל עזריה: אני מציעה שפשוט נתחיל.
אלי אלאלוף: אני רוצה קודם לשמוע.
רחל עזריה: יש בעצם שתי עלויות אפשריות.
רחל עזריה: עלות אחת היא הפיקוח על מפעלי המזון, על הקייטרינגים, כאשר בעצם נכניס בחוזה את הדרישה שהאוכל יהיה לפי כללים מסוימים.
רחל עזריה: אלה כללים שלא מעלים את מחיר המנה וזה היה מאוד חשוב לנו וזה יוקפד לאורך הדרך.
רחל עזריה: אם כן, יש את הפיקוח הזה של משרד הבריאות.
רחל עזריה: הדבר השני לגבי אנחנו עובדים מול מרכז מקומי הוא שיהיה פיקוח בנקודות הקצה, שזה אומר בגנים עצמם.
יגאל גואטה: וגם בהובלה של זה.
רחל עזריה: בהובלה, לא.
רחל עזריה: ההובלה היא בתוך החוזה.
רחל עזריה: הסיכוי שיכינו אוכל אחד ויחליפו אותו בדרך, לא קיים.
יגאל גואטה: אני לא מדבר על החלפה.
יגאל גואטה: ייקחו אוכל ויובילו אותו בטנדר.
רחל עזריה: זה כבר בכללים.
רחל עזריה: זה לא בפיקוח.
<קריאה: אפשר להוביל בטנדרים כי האוכל היום מגיע בקלקרים.
רחל עזריה: זה כבר נמצא בפיקוח של משרד הבריאות עוד לפני החוק הזה.
רחל עזריה: החוק הזה מדבר על התזונה עצמה, על השמן, על המלח, על הוויטמינים, על הרכב המזון ולא על התברואה.
<אורן גבע: הפיקוח על הקייטרינג ועל מפעלי ההזנה, למיטב ידיעתי – יתקן אותי משרד הבריאות – כבר היום מפוקח על ידי משרד הבריאות ולכן אין כאן תוספת של עלות.
<אורן גבע: נחכה להתייחסות של משרד הבריאות.
רחל עזריה: הוא מפוקח תברואתית.
אלי אלאלוף: אני מציע שמשרד הבריאות ייתן תשובה.
<רונית אנדוולט: אני מנהלת את המחלקה לתזונה במשרד הבריאות.
<רונית אנדוולט: אנחנו שמחים על הקידום של החוק לתזונה בריאה.
<רונית אנדוולט: מה שצריך להבהיר זה שמה שהיום נעשית בקרה על מפעלי ההסעדה - וזה חשוב דווקא לאוצר – לנושא התברואתי.
אלי אלאלוף: חבר'ה, תקשיבו למה שנאמר.
אלי אלאלוף: אתם מתבססים על משהו אבל נאמר כאן משהו אחר.
<רונית אנדוולט: נושא התברואה מפוקח על ידי משרד הבריאות, על ידי שירות המזון, ואלי גורדון, מנהל שירות המזון, יסביר בדיוק מה נעשה.
<רונית אנדוולט: זה נעשה תחת שירות המזון.
<רונית אנדוולט: הנושא של התזונה, אין עליו פיקוח.
<רונית אנדוולט: על האיכות התזונתית.
<רונית אנדוולט: זה אומר שהאוכל יהיה אוכל בריא, שההרכב שלו יהיה בריא, שהתצורה שבו מגישים אותו תהיה מאוזנת, שהילד יקבל את הצרכים התזונתיים שלו בארוחת הצהרים כמו שהוא צריך לקבל לגילו, למינו ולהתפתחותו.
<רונית אנדוולט: זה לא קיים היום.
<רונית אנדוולט: במשרד החינוך התחילו לעשות תהליך כזה עם חברה חיצונית שעושה עבורם את הפיקוח ופיתוח המוצרים ופיקוח על האיכות התזונתית.
<רונית אנדוולט: במשרד הבריאות עד היום מפעלי ההסעדה שייצרו מזון, למעשה לא עברו שום פיקוח תזונתי במובן של ההרכב התזונתי אלא רק בחלק של התברואה אותו אלי יכול להסביר טוב ממני.
<רונית אנדוולט: אנחנו מדברים כרגע בחוק הספציפי הזה על האיכות התזונתית כי אחת הבעיות שאנחנו רואים אלה ילדים שיש להם חסרים תזונתיים לצד ילדים עם השמנה מאוד גדולה בגלל הרכב תזונתי לא טוב מבחינה תזונתית.
<רונית אנדוולט: זאת מטרת החוק הספציפי הזה ולכן הפיקוח התזונתי הוא בנוסף לפיקוח התברואי ולשם כך צריכים אנשי תזונה שיעשו את זה, אנשים שמבינים בתחום הזה ושגם יהיו מעורבים בתוך מפעלי ההסעדה כדי לבנות את ההרכב התזונתי, את התפריט התזונתי השבועי לילדים וגם בנקודת הביקורת כדי לראות שהתהליך הזה נעשה כמו שצריך.
<רונית אנדוולט: אנחנו חווים היום הרבה מאוד תהליכים עוקפי תזונה בריאה וההורים רואים את זה ויש היום עשרות מחקרים שמראים שתזונה מעובדת מזיקה לבריאות ולכן אנחנו רוצים תזונה כמה שיותר טבעית, כמה שיותר אמיתית, שילדים יתרגלו לטעם טבעי של מזון ולהרכב תזונתי יותר בריא ומאוזן.
אלי אלאלוף: חשבתי שהגאולה הגיעה ומפעל ההזנה יקבל את הפיקוח של משרד הבריאות, אבל אני רואה שהנושא הזה של התזונה במפעל הזנה, לא קיים.
אלי אלאלוף: לצערי עברו כבר מספר שנים.
אלי אלאלוף: התחלנו בזה לפני 13-14 שנים.
<אלי גורדון: מנהל שירות המזון.
<אלי גורדון: אכן עובדות נכונות.
<אלי גורדון: הפיקוח קיים, והפיקוח ברמה של קייטרינגים מתמקד בנושאים של בטיחות ואיכות בראש וראשונה.
<אלי גורדון: ברור שהוא כולל בתוכו גם היבטים של רכיבים תזונתיים וערך תזונתי של מוצרים.
<אלי גורדון: יחד עם זאת, החוק בא לשפר את המצב של קבוצות יעד מסוימים ולכן אנחנו בעד החוק.
<אלי גורדון: יחד עם זאת צריך להבין, כפי שציינת אדוני היושב ראש, שבדומה להזנה בבתי ספר, פרויקט מבורך שלצערנו משרד הבריאות לא קיבל את הכלים מבחינת הפיקוח ומשרות מפקחים כדי לבצע את הפיקוח הנוסף שמובן מאליו שאמור להיות, גם במקרה הזה לא תהיה תוספת כוח אדם למשרות מפקחים.
<אלי גורדון: לכן אנחנו בהחלט חושבים שהמודל הקיים נכון להיום במסגרת תכנית הזנה שחברה מבצעת עבודת בקרה - לא פיקוח אלא בקרה – על תשתיות פיקוח קיימות בכל ההיבטים שקשורים לבטיחות, איכות וגם תזונה, היא המודל לחיקוי במקרה הזה גם בחוק הזה.
<אלי גורדון: בגדול למעשה זה הפתרון או הדרך.
אלי אלאלוף: בכל מקרה זה עולה כסף.
<מירה סלומון: אני מבקשת להודות לייעוץ המשפטי של הוועדה ולחברת הכנסת עזריה שעוד בטרם קידומה של הצעת החוק קיימה אתנו ישיבות מקדימות, בירורים, ניסיון להבין איך אפשר לעשות את הדברים בצורה מיטבית.
<מירה סלומון: אם אפשר להתייחס בכמה משפטים.
<מירה סלומון: הרעיון בהצעת החוק הוא לפקח על הרכב התזונה של המזון שמוגש לילדים בצהרונים.
<מירה סלומון: הפיקוח על הספקים של מנות המזון צריך להיות מבוצע על ידי המפקחים של משרד הבריאות שמבצעים היום פיקוח ועומד להיכנס כחלק מתנאי הרישיון של הספקים הללו.
<מירה סלומון: יש הוראות שמתייחסות להרכב תזונתי של המזון שיסופק לצהרונים.
<מירה סלומון: אני טועה?
<מירה סלומון: זה לא מה שדובר בישיבות המקדימות?
<ורד קירו זילברשטיין: כן.
<ורד קירו זילברשטיין: ככל שידוע לנו, כן.
<מירה סלומון: לגבי הפיקוח בצהרונים עצמם, נבדקה האפשרות לעשות שימוש בשלטון המקומי, ברשויות המקומיות או בגוף שמייצג אותן, כדי לבצע את הפיקוח בצהרונים שמופעלים על ידי הרשויות המקומיות, לא מכיוון שמדובר בנושא שהרשויות המקומיות יש להן מומחיות בו, ידע והבנה, ממש לא - מדובר כאן בהרכב תזונתי של מזון והרשויות המקומיות לא מכירות את התחום הזה - אלא מכיוון שהן אלה שהצהרונים מופעלים בנכסים שלהן, מופעלים באמצעות התקשרות חוזית כזו או אחרת אתן ולכן הפיקוח בצהרונים האלה ספציפית, נבדקת האפשרות לעשות את זה במיקור חוץ.
אלי אלאלוף: מי מספק את התקציב למזון הזה?
<מירה סלומון: תודה רבה אדוני.
<מירה סלומון: חלק מהאפשרויות שנבדקות כאן הן באמת באיזה מודל ייעשה הדבר הזה באמצעות הרשויות המקומיות או השלטון המקומי.
<מירה סלומון: אחד התנאים המקדימים והבסיסיים ביותר לעניין הזה הוא שהנושא יתוקצב במלואו על ידי המדינה או גורם שהוא לא השלטון המקומי מאחר שזה לא נושא שבדרך כלל השלטון המקומי עוסק בו וזה למעשה שירות שהוא מבצע עבור משרד הבריאות בנסיבות הנוכחיות.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת מסעוד גנאים הצטרף אלינו.
מסעוד גנאים: אני רק רוצה לחזק את הכיוון ואת העמדה ולפקח על כל המזון לאור מה שמגיע אלינו בתלונות ובביקורת, אם זה איכות המזון ולא רק בצהרונים אלא בכל המסגרות החינוכיות האחרות, קייטנות וכולי.
מסעוד גנאים: דרך אגב, אני עכשיו עוסק בקשר למזון שמגישים בקייטנות ואיכותו בכמה מקומות, בכמה כפרים ובכמה ערים.
מסעוד גנאים: לכן חשוב לפקח על המזון שם כי הבריאות של הילדים שלנו היא חשובה לנו.
אלי אלאלוף: ללא ספק.
מסעוד גנאים: יישר כוח למגישי הצעת החוק.
אלי אלאלוף: ברשותכם, נתחיל בקריאת החוק.
<חיים הלפרין: לפני כן, אם אפשר, הערה.
<חיים הלפרין: משרד החינוך.
<חיים הלפרין: תודה על הדיון.
<חיים הלפרין: קודם כל, אנחנו יחד עם חברינו ממשרד הבריאות עובדים כתף אל כתף גם בתכנית ההזנה של המשרד וגם בתכנית של ציל"ה שהיא צהרונים לרשויות היותר חלשות.
<חיים הלפרין: מערך הבקרה שלנו הוא מאוד צפוף והדוק, עד כדי כך שיש חברות קייטרינג שלא רוצים לעבוד אתנו כי אנחנו מציקים להן.
<חיים הלפרין: במובן הזה אנחנו גאים מאוד בטיב העבודה וגם באיכות הבקרות שלנו.
<חיים הלפרין: חברת הכנסת עזריה מכירה את הניסוי שהתחלנו בירושלים, ואני אומר את זה כלפי התהליך שרוצים לעשות כאן, והוא העובדה שבירושלים התחלנו כבר לפני שנתיים לנסות לשדרג את הארוחה שילדי ירושלים נהנים ממנה.
<חיים הלפרין: אני רוצה לומר שזה תהליך לא פשוט.
<חיים הלפרין: כלומר, אני אומר את זה גם לרונית ולכל התהליך שמשרד הבריאות מוביל.
<חיים הלפרין: העובדה שפתאום אומרים לילדים שיאכלו קטניות במקום עוף, היא משהו שצריך לתווך אותו.
<חיים הלפרין: חלק מהרגרסיות שקיבלנו בירושלים נבעו מכך שלא כל ההורים היו מיודעים.
<חיים הלפרין: כלומר, יש כאן מהלך מאוד רחב שצריך לעשות במקביל לשינוי התזונה.
<חיים הלפרין: אני מציע לבחון את ההשלכות הכלכליות, ואת זה אני אומר לחברת הכנסת עזריה כמי שמובילה את הצעת החוק, כי עלול להיות שעלות האוכל עכשיו תהיה יותר גבוהה מכפי שהייתה קודם לכן וזה ישפיע.
<חיים הלפרין: אני לא מדבר על ירושלים אלא אני מדבר על מה שהיו רגילים ילדים לאכול בצהרונים.
רחל עזריה: בירושלים המעבר למזון בריא היה זול יותר מאשר המזון האחר.
<חיים הלפרין: הוא לא היה זול יותר כי אנחנו דרשנו מהספקים לתת איכות גבוהה יותר במנות הבשריות.
רחל עזריה: אני זוכרת שבסיכומו של דבר זה היה מעט זול יותר, אבל הוא לא יצא יקר יותר.
<חיים הלפרין: בתהליך הזה של מה שילדים רגילים לאכול בצהרון שעד אתמול אף אחד לא הכיר אותו ונתנו לילדים מה שנתנו לאכול, יכול להיות שעלות הארוחה תהיה יותר גבוהה ואת זה צריך לקחת בחשבון כי זה עומד להשפיע על כך.
רחל עזריה: זה לא.
רחל עזריה: העלות לא גבוהה יותר.
רחל עזריה: היינו בסיפור הזה טוב מאוד כמה שנים.
רחל עזריה: זה נכון שלילדים קשה להיפרד משניצלונים, צ'יפס וקצ'ופ.
רחל עזריה: אין ספק שזה מאתגר וזה תהליך אבל זה האתגר שעומד בפנינו.
רחל עזריה: לגבי העלויות, אנחנו יצרנו נוסחה שלא מעלה את העלויות.
רחל עזריה: אנחנו גם הגדרנו מהתחלה שהמטרה שלנו היא לא להגיע לקינואה אורגנית או כל מיני דברים כאלה, אלא להישאר לגמרי באוכל ביתי אלא לפי כללים מוגדרים.
<חיים הלפרין: הדבר האחרון שאני חושב שחשוב ביחס להערה של השלטון המקומי.
<חיים הלפרין: צריך לראות, לפחות בעינינו, את זה שהמזון הוא חלק מאורח החיים של המוסד החינוכי.
<חיים הלפרין: כלומר, אנחנו תופסים את זה שאם יש תכנית הזנה בבית ספר ביוח"א, זה חלק מהאחריות של הצוות החינוכי על תכנית ההזנה.
<חיים הלפרין: היא לא משהו שנעשה בנפרד, כולל תיווך אם צריך וכולל מענה לילדים שאין להם, אם צריך.
<חיים הלפרין: לכן גם הפיקוח על ההזנה נעשה כחלק מהעניין הזה.
<חיים הלפרין: כנ"ל לגבי הצהרונים שהמשרד מפעיל בציל"ה באשכולות אחד עד שלוש.
<חיים הלפרין: כלומר, בעינינו זה חלק מאחריות כוללת של המשרד, גם הבקרה על ההזנה שהיא משליכה על היום כולו ולכן אנחנו רואים את זה כדבר אחד.
<רונית אנדוולט: אני רוצה להוסיף ולנסח את המילה תיווך.
<רונית אנדוולט: אני רוצה להדגיש את הנושא של החינוך התזונתי שלא מוזכר כאן בחוק, ורד, ואני חושבת שצריך להגיד גם את המילה הזאת כי ללא חינוך תזונתי, קשה מאוד לגרום לילדים לאכול דברים שהם לא היו רגילים להם ולפעמים גם לא רגילים לאכול אותם בבית ואנחנו מנסים להרגיל אותם להתנהגות תזונתית הרבה יותר בריאה.
<רונית אנדוולט: צריך לחשוב איך משלבים את הנושא של החינוך התזונתי גם בצהרונים וגם בחוק החינוך בבתי הספר כי זה נושא שלא נכנס לחוקים הללו ואנחנו נתקלים היום ביום יום בקושי אמיתי מול הגננות ומול המורות איך באמת להטמיע אכילה של מזון בריא בלי שיש להן את הכלים לתת חינוך תזונתי.
<גידי כרוך: מנכ"ל לקט ישראל.
<גידי כרוך: אני הייתי רוצה להציע אולי היבט נוסף שיישקל בחוק הזה וזה נושא של הצלת מזון.
<גידי כרוך: לקט ישראל עוסקת בהצלת מזון ואני חושב שהיה חשוב אם היה אפשר - - -
יגאל גואטה: מה זה הצלת מזון?
<גידי כרוך: לקחת את כל מה שיכול להאכיל אנשים בכל הארץ, כל יצרני המזון למיניהם, להציל את זה ולהעביר את זה לאנשים שאין להם.
<גידי כרוך: הארגון שלנו עוסק בזה כבר 13 שנים בהרבה היבטים.
<גידי כרוך: בהיבט של מזון מבושל, הייתי מעוניין שיישקל אם אפשר נושא של הצלת המזון אצל אותם ספקים/יצרנים כפי שקורה בהרבה מקומות אחרים בארץ, כמובן בהתאם לכל הכללים של משרד הבריאות ועל כך יש לנו גם דיונים אתם.
<גידי כרוך: אני חושב שתהיה כאן אמירה מאוד מאוד חזקה.
<גידי כרוך: כל הנושא הזה הוא גם ללא עלות.
<גידי כרוך: זאת אומרת, אין כאן איזשהו צורך תקציבי.
<גידי כרוך: לקט ישראל עושה את זה.
<גידי כרוך: יש לנו מורשת לוגיסטית שיודעת לפרוס את הדברים האלה.
<רונית אנדוולט: מה עם פירות וירקות?
<גידי כרוך: זה העיקר שלנו.
אלי אלאלוף: בהמשך נגיע לסעיף שמתחשב בהמלצה שלך ונראה איך משלבים את זה.
<אלי גורדון: אדוני היושב ראש, התייחסות להצעה של עורכת הדין מירה סלומון ממרכז השלטון המקומי.
<אלי גורדון: הקונספציה להתנות רישיון יצרן בהעסקת חלקיות משרה של תזונאי או תזונאית, היא לא פתרון שאפשר להחליף אותו כפתרון לפיקוח.
<מירה סלומון: בנוסף.
<אלי גורדון: לכן הדבר הנכון ביותר לטעמנו הוא כן להגיע למצב שבו יש גוף שמסייע, עושה פיקוח-על על אותם מפעלים שאכן הם מספקים את המזון לנקודות יעד מסוימות.
<אלי גורדון: המודל הזה עבד במשרד החינוך ועובד.
<אלי גורדון: זאת אומרת, יש לו מבחן עובדתי, עבר מבחן מציאות והוא עובד בצורה מוצלחת, בעיני.
<אלי גורדון: אפשר לשפר אותו, לשכלל אותו וכולי אבל זה עדיין קיים.
יגאל גואטה: מי שעובד בתקן של HACCAP אין לו תזונאי?
<אלי גורדון: בואו נדייק.
<אלי גורדון: ברגע שלמפעל יש HACCAP, מהות ה-HACCAP, התכנית נקראת נקודות קריטיות בתהליך, קריטיות לעניין הבטיחות וכדי שאותו מזון לא יגרום להרעלה, לקלקול, הקאות וכולי.
<אלי גורדון: בנוסף לזה יש מערכות של הבטחת איכות והן אלה שמתכללות בתוכן את כל ההיבטים לרבות היבטים של תזונה וכולי.
<אלי גורדון: בסך הכול, כמערכת כוללת של איכות המזון כי מזון איכותי בין היתר גם מבחינת הערכים התזונתיים.
<אלי גורדון: לכן לא הייתי פוסל על הסף בחינת המודל של משרד החינוך והאפשרות ליישם אותו גם כאן.
<אלי גורדון: זה מודל שעובד היום.
<רונית אנדוולט: ההתייחסות התזונתית היא התייחסות.
אלי אלאלוף: אנחנו מתחילים בהקראה.
אלי אלאלוף: אני רוצה להזכיר שהוועדה הזאת חוקקה את חוק המזון ובחוק המזון דאגנו לכל נושא הבטיחות שקשורה למזון.
אלי אלאלוף: היה לי ניסיון במפעל הזנה.
אלי אלאלוף: אני רואה שאנחנו בונים איזו עוגה שהיא טובה אבל בסוף היא מתקלקלת.
אלי אלאלוף: אני רואה את הריבוי של הפיקוח לפני שהמזלג של הילד ייקח לעצמו את האוכל.
אלי אלאלוף: נראה לי שאנחנו משתוללים.
אלי אלאלוף: לטווח ארוך אנחנו משתוללים.
אלי אלאלוף: פיקוח המזון בודק איך יוצא מזון ואיך המפעל מייצר מזון ואיך מובילים את המזון לתחנה הסופית וכולי.
אלי אלאלוף: אחר כך בא הנושא של הפיקוח של המזמין שעושה פיקוח כדי שהוא יהיה שקט.
אלי אלאלוף: אחר כך יש לנו פיקוח מיוחד על ההרכב של המזון, על איכות המזון והרכבו.
אלי אלאלוף: אז עוד פעם אנחנו עושים מערכת שלישית.
רחל עזריה: זה בתוך המערכת.
אלי אלאלוף: תרשו לי, אני אומר את הניתוח שלי.
אלי אלאלוף: עכשיו אנחנו מוסיפים את האיכות.
אלי אלאלוף: כל הדברים האלה, נכון לעשות אותם אבל הבעיה שלנו – כשאני מסתכל על המערכת – היא שאנחנו בנינו כבר שלושה מפלסים של התערבות מסביב למזון.
אלי אלאלוף: אם אתם חושבים שזה לא עולה כסף, שלושת המרכיבים האלה, זה אומר שהמנה תגיע לילד בעלות שאף אחד לא יעמוד בתנאי כלשהו ואז החאפרים יחגגו על המהלך הזה.
אלי אלאלוף: תחשבו על זה, אבל נתחיל בקריאת החוק.
<ורד קירו זילברשטיין: אני מקריאה את הנוסח המוצע לדיון שהונח על השולחן.
<ורד קירו זילברשטיין: אני רוצה להגיד שהנוסח הזה נרשם אחרי דיונים אינטנסיביים עם משרדי הממשלה, כולל תיקונים שהכנסנו לפי בקשת משרד האוצר, אגף התקציבים.
<ורד קירו זילברשטיין: חשוב להגיד שאנחנו עדיין עובדים על זה והדברים לא סגורים.
<ורד קירו זילברשטיין: אנחנו מדברים על מתווה.
<ורד קירו זילברשטיין: אני הייעוץ המשפטי אזמין את כל המשרדים והנוגעים בדבר לשבת סביב השולחן ולגבש בסופו של דבר נוסח שיהיה מקובל על כולם.
<ורד קירו זילברשטיין: הגדרות בחוק זה – "ילד" – כהגדרתו בחוק לימוד חובה, התש"ט-1949.
<ורד קירו זילברשטיין: "צהרון" מסגרת חינוכית בלתי פורמלית לילדים, המשמשת לשהות יומית של עשרה ילדים או יותר ופועלת לאחר שעות הלימודים או בתקופות של חופשות בבית ספר או גן ילדים, ומתקיים בה אחד מאלה – התקשרה בחוזה להפעלת צהרון עם רשות מקומית.
<ורד קירו זילברשטיין: מוכרת על ידי משרד הכלכלה והתעשייה ופועלת תחת פיקוחו.
<ורד קירו זילברשטיין: "מזון" – כהגדרתו בפקודת בריאות הציבור (מזון) (נוסח חדש), התשמ"ג-1983.
<ורד קירו זילברשטיין: "הממונה" – מי שמונה בידי השר לפי סעיף 19.
<ורד קירו זילברשטיין: "מפעיל צהרון" – מי שמקים, מפעיל או מנהל צהרון, לרבות בעל הצהרון, בין בעצמו ובין באמצעות מי מטעמו.
אלי אלאלוף: אלה הצהרונים הפרטיים?
<ורד קירו זילברשטיין: לא.
<ורד קירו זילברשטיין: בשלב הזה לא אבל בהחלט נראה אם יש אפשרות להרחיב את זה בהמשך.
<ורד קירו זילברשטיין: "ספק מזון מורשה" – מי שעוסק במכירה או בהספקה של מזון, בתמורה או שלא בתמורה והוא בעל רישיון יצרן למכירה או לאספקה של מזון לצהרונים.
<ורד קירו זילברשטיין: "רישיון יצרן" – רישיון למכירה או אספקה של מזון לצהרונים.
<ורד קירו זילברשטיין: "רשות מקומית" – עירייה או מועצה מקומית.
<ורד קירו זילברשטיין: "השר" – שר הבריאות.
<ורד קירו זילברשטיין: פרק ב': הספקה של מזון בצהרון הפעלת צהרון לא יפעיל אדם צהרון ו לא יתיר לאחר להפעיל צהרון אלא בהתאם להוראות חוק זה.
<ורד קירו זילברשטיין: חובות מפעיל צהרון לא יתקשר מפעיל צהרון בקשר למכירה ואספקה של מזון לצהרון שהוא מפעיל אלא אם ספק מזון מורשה שבידו רישיון יצרן תקף.
אלי אלאלוף: עד כאן יש הערות?
<איטה עטייא: הערה קטנה.
<איטה עטייא: סגנית מנהלת אגף מעונות יום, משפחתונים וצהרונים, משרד הכלכלה.
<איטה עטייא: אנחנו מכירים בגוף להגיש לנו בקשה לרישיון מחמישה ילדים ומעלה.
<איטה עטייא: השאלה היא אם אפשר להוריד את המספר לחמישה ילדים כי אני לא רוצה שבקצוות יישארו חריגים למרות שזה לא ממש קורה, אבל אם זה קורה, הם נמצאים בתוך מאגר הרישיונות שלנו וחבל שהם יהיו בחוץ.
<ורד קירו זילברשטיין: את מתכוונת להגדרה של צהרון?
<איטה עטייא: שיהיה מחמישה ומעלה כי כך הנוהל שלנו היום.
יגאל גואטה: אין לנו שום בעיה עם זה.
<ורד קירו זילברשטיין: אם כן, המשמשת לשהות יומית של חמישה ילדים או יותר.
<ורד קירו זילברשטיין: רשמנו.
<מירה סלומון: הערה טכנית ששלחתי ליועצת המשפטית של הוועדה.
<מירה סלומון: סעיף 3, חובות מפעיל צהרון, יש לו כפילות שמות במידה מסוימת עם סעיף 7, חובות מפעיל הצהרון ברשות המקומית.
<מירה סלומון: בסעיף 7 יש כמה סעיפים שאולי היה נכון לכתוב אותם בסעיף 3.
<מירה סלומון: הערה צורנית.
<ורד קירו זילברשטיין: נעבור נוסח אחרי כן וזה בסדר גמור.
<ורד קירו זילברשטיין: חשוב שהארת את תשומת לבי.
<מרינה אוסטפלד: ייעוץ משפטי, שירות המזון הארצי, משרד הבריאות.
<מרינה אוסטפלד: רציתי להעיר בקשר להגדרה של מזון.
<מרינה אוסטפלד: אנחנו דיברנו על זה במפגשים הקודמים לישיבה זו וחשבנו האם לאור העובדה שחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) מ-2015 שאושר כמובן אבל טרם נכנס לתוקף והוא ייכנס לתוקף בסוף ספטמבר, האם כדאי ליישם את הפקודה הישנה שעוד מעט יפוג תוקפה.
<מרינה אוסטפלד: ראיתי שממש לאחרונה אושרו על ידי משרד המשפטים ועל ידי הכנסת ופורסמו גם תקנות במסגרת הרפורמה של יבוא מזון רגיל, אושרו תקנות בריאות ציבור מזון, יבוא מזון רגיל, באופן מכוון והן לא נלקחו מתוקף החוק מכיוון שהוא עדיין לא נכנס לתוקף אלא מפקודת ההסגר בפקודת בריאות הציבור (מזון) אבל יש שם הגדרה של החוק עצמו.
<מרינה אוסטפלד: בעצם כל ההוראות בהחלט קשורות באופן בלתי נפרד לאותן הוראות שעוד מעט ייכנסו לתוקף לגבי חוק הצלת המזון.
<מרינה אוסטפלד: אני אומרת את כל זה כי יש בחוק את החלק של ייצור מזון שכמובן ברור שנדרוש מאותו ספק מזון, חברת קייטרינג או מפעל הסעדה לעמוד בכל הדרישות הללו בנוסף להוראות החוק הזה.
<מרינה אוסטפלד: השאלה היא האם לא כדאי באמת להסתמך מכיוון שהמודל הזה כבר אושר על ידי משרד המשפטים או להמשיך במודל כפי שקיים כרגע.
אלי אלאלוף: שי, אתה יכול להתייחס?
<שי סומך: ההצעה היא להסתמך על החוק החדש וזה נראה לי נכון.
אלי אלאלוף: נסתמך על החוק החדש.
<ורד קירו זילברשטיין: זאת אומרת, מרינה, את מתכוונת שאנחנו נגיד מזון, כהגדרתו בחוק החדש.
<מרינה אוסטפלד: כן.
<ורד קירו זילברשטיין: חובות ספק לא ימכור ולא יספק ספק מזון מזון לצהרון אלא אם כן בידו רישיון יצרן תקף ובהתאם לתנאי הרישיון.
<ורד קירו זילברשטיין: הרכב המזון המאושר להספקה בצהרון השר, בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, יקבע תנאים והוראות לעניין הרכב המזון שניתן לספק בצהרון ולעניין ערכו התזונתי וכמותו, בהתחשב, בין השאר, בסוג הצהרון, בצורכי הילדים ובגילם והכול באופן שיאפשר זמינות, הנגשה ומבחר של מזון מגוון בעלויות סבירות תוך שמירה על בריאות הילדים.
אלי אלאלוף: השר זה שר הבריאות.
אלי אלאלוף: אני לא מבין מה הצורך כאן בשר האוצר.
<ורד קירו זילברשטיין: זאת הייתה דרישה של משרד האוצר.
רחל עזריה: אני אומר מה הייתה הדרישה.
רחל עזריה: הדרישה הייתה של משרד האוצר.
אלי אלאלוף: שר האוצר מתמצא במזון?
אלי אלאלוף: אל תטילו את זה עליו.
רחל עזריה: הדרישה הייתה, בגלל החשש שמחירי המנות יעלו בצורה דרמטית - - -
אלי אלאלוף: זה לא בסעיף הזה.
רחל עזריה: זה זה.
רחל עזריה: תנאים והוראות לעניין הרכב המזון.
רחל עזריה: הפחד הוא שהרכב המזון, אם נדרוש סלמון מעושן, אוכל אורגני וקינואה אורגנית, מחירי המזון יעלו.
אלי אלאלוף: מה דעתך אדוני נציג האוצר?
<אורן גבע: לצהרונים יש השפעות נוספות על שוק העבודה ולכן רצינו רק לוודא.
<אורן גבע: מדובר כאן על התייעצות בלבד ולא סמכות של השר לקבוע.
<אורן גבע: התייעצות בלבד כדי לוודא שבאמת לא נעשה כאן דבר שמעלה את המחירים, מה שישפיע על המשק.
אלי אלאלוף: אני נבהל כשאתם אומרים בהתייעצות השר.
אלי אלאלוף: זה אומר שאתם מעכבים.
אלי אלאלוף: מתי לשר יש זמן לזה?
יגאל גואטה: אולי דיווח זאת מילה יותר טובה?
<קריאה: אני חושבת שבהתייעצות זה בסדר כי אנחנו יודעים איך עושים התייעצויות במדינת ישראל.
יגאל גואטה: למה לא דיווח?
איילת נחמיאס ורבין: אפשר לשאול שאלה?
איילת נחמיאס ורבין: קביעת התנאים של ההוראות, אני יודעת שאחר כך יש איזשהו לוח זמנים אבל הרי המטרה שלנו להגיע לכך שהחוק הזה ייושם כמה שיותר מהר.
איילת נחמיאס ורבין: ככל שהדבר הזה מגדיר את לוחות הזמנים, כמה זמן תהליך כזה אמור להיות?
<ורד קירו זילברשטיין: אנחנו רשמנו שם בסוף.
<ורד קירו זילברשטיין: מגבלות הליכי החקיקה, רשמנו שם איזושהי הגבלה שתינתן למשרד הבריאות להביא את התקנות האלה לאישור בטרם החוק ייכנס לתוקף.
איילת נחמיאס ורבין: אני מודה שיש לי בעיה עם תקנות.
איילת נחמיאס ורבין: התקנות בממוצע מגיעות שנתיים אחרי חקיקת החוק.
<אורית חזון מנדל: אני נציגת הורים בירושלים.
<אורית חזון מנדל: לא התייחסתי קודם.
<אורית חזון מנדל: אני לא אדבר על נוסח החוק אבל אני כן רוצה לדבר על העניין של ההובלה מהרגע שהאוכל יוצא מהספק עד שמגיע למקום.
אלי אלאלוף: נגיע לסעיפים הרלוונטיים.
אלי אלאלוף: זה לא הסעיף.
<ורד קירו זילברשטיין: פרסום הרכב המזון המסופק בצהרון מפעיל צהרון יפרסם בצהרון, מדי חודש עבור החודש הקרוב, פירוט תפריט יומי.
<ורד קירו זילברשטיין: פרסום כאמור ייעשה באופן גלוי, נגיש וזמין לכל.
<ורד קירו זילברשטיין: השר רשאי לקבוע הוראות לעניין פרסום כאמור.
<ורד קירו זילברשטיין: לסעף 7, חובות מפעיל צהרון ורשות מקומית, כאן קיבלתי את הערת נציגת מרכז השלטון המקומי אבל אני בכל אופן אקריא את הסעיף ואנחנו נעשה את ההתאמות.