GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בצלאל סמוטריץ': מזוהה עם החלטה חינוכית.
מירב בן ארי: אבל לא שאלתי אותך.
בצלאל סמוטריץ': אל תעשו מזה פוליטיקה.
מיקי לוי: אני רוצה שהן ישמעו את כולם.
מירב בן ארי: חבר הכנסת סמוטריץ', בניגוד אליך שאתה מגיע לכאן רק ממניעים פוליטיים, מי שיושב כאן זה אני ובטח יושב ראש הוועדה בפועל, אל תיתמם.
מירב בן ארי: לנו אין שום מניעים פוליטיים.
מירב בן ארי: אל תיתמם.
בצלאל סמוטריץ': למה את מאשימה אותי?
בצלאל סמוטריץ': אני לא יורד לרמה.
מירב בן ארי: אם השירות הלאומי האזרחי לא היה הולך לכל משרד כמו הגמלאים, כמו כלכלה, בכל מקום שהבית היהודי נמצא, הייתי אומרת שאולי אין מניעים פוליטיים.
מירב בן ארי: אבל אל תיכנס לזה.
בצלאל סמוטריץ': עכשיו דיברנו על האולפנה.
מירב בן ארי: אני אמרתי לטובתך האם כל אולפנה במדינת ישראל, האם הבנות חשופות במידה שווה.
בצלאל סמוטריץ': תני לי את האפשרות להסביר.
בצלאל סמוטריץ': אני רוצה להסביר את התפיסה הנורמטיבית.
בצלאל סמוטריץ': אני כמנהל אולפנה, כאיש חינוך, יש לי השקפת עולם חינוכית ואני אחשוף את הבנות שלי - - -
מירב בן ארי: אתה ניהלת אולפנה?
בצלאל סמוטריץ': לא אבל אני כן בא עם סדר יום.
בצלאל סמוטריץ': אני בא מעולם חינוך ובהשקפת העולם החינוכית שלי אני בהחלט אכוון את הבנות, בהנחה נניח שיש עמותה מסוימת שתלווה אותן גם רוחנית, תורנית, ותיתן להן את המדרשה וכולי.
בצלאל סמוטריץ': אני אכוון את הבנות למקום הזה.
מירב בן ארי: אבל אני שואלת אותך כמנהל אולפנה, תיאורטית.
בצלאל סמוטריץ': נניח שיש עמותה שלא תיתן להן משהו והיא מתנהלת בעולם ערכים חילוני שזה סבבה לחילונים, אני לא אכוון את הבנות לשם.
מירב בן ארי: אני שואלת אותך כמנהל אולפנה תיאורטי.
מירב בן ארי: האם אתה לא מוכן שאותה אולפנה שלך תיחשף לצורך העניין לשלוש עמותות שנותנות את אותו מענה לבנות.
בצלאל סמוטריץ': אם הן נותנות את אותו מענה, כן, אבל זה לא כך.
בצלאל סמוטריץ': עובדתית יש נניח עמותה אחת שנותנת מעטפת ללימודי מדרשה וליווי רוחני לבת.
<מוטי אלמליח: היום לכל העמותות יש יחידה דתית.
בצלאל סמוטריץ': אבל אתה לא יכול לכפות.
מירב בן ארי: חבר הכנסת סמוטריץ', הנקודה שלך ברורה.
מירב בן ארי: אני מבקשת מהרשות שתתייחס למה שהוא אומר.
מירב בן ארי: זה נכון?
<יעקב עמר: אנחנו במסגרת הפעילות וההחלה שאנחנו עושים יחד עם משרד החינוך, אנחנו מנגישים את כל מה שאנחנו עושים לכל הגופים המוכרים שלנו את כל מה שקשור לנושא החמד בנושא של ירידים כשאנחנו מגישים להם את המידע מה זה השירות הלאומי ולאיזה מקומות אפשר לגשת ומה אפשר לעשות.
<יעקב עמר: בתוך התהליך הזה כל בת שנמצאת באותם מוסדות - - -
מירב בן ארי: היא בוחרת לעצמה.
<יעקב עמר: היא בוחרת לעצמה לאיזה מקום ללכת.
מירב בן ארי: אבל אומר חבר הכנסת סמוטריץ' בנקודה חשובה, וגם יוסי התייחס אליה מזווית אחרת, ובסוף הם מסכימים על אותו הדבר.
מירב בן ארי: שניכם אומרים שאין חשיפה לכל הארגונים.
<יעקב עמר: גם האולפנות נמצאות בירידים האלה.
<יעקב עמר: אנחנו עושים את זה כל שנה.
<ידעיה לוין: אני ניהלתי תיכון לבנים.
<ידעיה לוין: גם אצל הבנים יש סיטואציה מאוד דומה בהקשר נגיד למכינות קדם צבאיות, ישיבות, צבא וכל הדברים האלה.
<ידעיה לוין: בהחלט המידע מאוד מבלבל את התלמידים.
<ידעיה לוין: אם חשופים לאין סוף מידע ומאוד קשה להם לקבל החלטה.
<ידעיה לוין: אני מצפה ממנהל אולפנה או ממנהל תיכון שיעשה סינון לא פוליטי אלא סינון חינוכי כדי להחליט איך הוא לא מבלבל את התלמידים שלו.
<ידעיה לוין: אותו הדבר גם לגבי מנהל אולפנה.
<ידעיה לוין: בעיניים שלי הוא צריך לעשות סדר לתלמידות ואפילו למחנכות.
<ידעיה לוין: החשיפה האין סופית הזאת, לא בהכרח היא תמיד טובה.
<ידעיה לוין: לא יכול להיות שיש עמותה אחת שרק לה חושפים וברור שזה לא נכון.
מירב בן ארי: איך אתה נותן מקום?
מיקי לוי: איך מתקיימים האיזונים?
<ידעיה לוין: היום כל האולפנות נותנות רשות כניסה.
<ידעיה לוין: ראשית, אנחנו יוצרים הרבה פיילוטים וחשוב לי להגיד זאת, בשיתוף עם משרד החינוך, גם החמד וגם אגף שירות לאומי.
<ידעיה לוין: יצאנו במהלך השנה האחרונה סיטואציות בהן אף אחד לא נכנס לאולפנות מסוימות והאולפנה לקחה אחריות על ההכנה.
<ידעיה לוין: זאת אומרת, אנחנו יוצרים המון פיילוטים.
<ידעיה לוין: בסופו של דבר, האולפנות חשופות כמעט לכל העמותות, הדתיות לכולן ואת זה חשוב לי להגיד.
<ידעיה לוין: זאת אומרת, כל מי שמפעיל אגף דתי משמעותי, התלמידות באולפנות חשופות לכולם.
<ידעיה לוין: אני לא בטוח שזה טוב אבל זה קיים.
<ידעיה לוין: יצרנו תהליכים בהם לא ניתן לאף אחד להיכנס לאולפנות והאולפנה לקחה אחריות על ההכנה ואנחנו בשיווק חיצוני.
<ידעיה לוין: אני חושב שהנושא לא יכול להיכנס לחוק.
מירב בן ארי: יש כאן רק כללי.
מירב בן ארי: הסעיף הזה, מסעיף כללי הגענו לנקודות פרטניות אבל הסעיף עצמו מדבר על כך שגוף מוכר יבצע את התפקידים ולאתר מועמדים לשירות לאומי.
מירב בן ארי: איתור.
מירב בן ארי: אין יותר קל מזה.
<ארנה קוטלר: עמותת שלומית.
<ארנה קוטלר: קודם כל, אני רוצה להזכיר שמתוך 17 אלף משרתי שירות לאומי, יש עוד הרבה מאוד אלפים שלא שייכים לסקטור של החינוך הממלכתי דתי וצריך לתת להם את הכבוד.
<ארנה קוטלר: שנית, לשאלתך חבר הכנסת מיקי לוי.
<ארנה קוטלר: אנחנו מתחילים את הדיאלוג עם המועמדים רק אחרי שהם מקבלים פטור מצה"ל.
<ארנה קוטלר: זה משהו שהוא מאוד מאוד חשוב.
מירב בן ארי: אני חושבת שאמרתי את זה כאן כבר כמה פעמים וזאת נקודה מאוד חשובה.
<ארנה קוטלר: אנחנו לא מתחרים בצבא, אנחנו לא אלטרנטיבה לצבא, אנחנו כן נותנים הזדמנות שנייה לאלו שהצבא או פטר אותם או לא גייס אותם.
<ארנה קוטלר: היכן אני חושבת שכן אפשר לעשות עבודה ממלכתית ראויה, זה שלאותם צעירות וצעירים שקיבלו פטור שלא על רקע דתי – אני בכוונה מבקשת לשים את הבנות הדתיות בצד, ברשות
<ארנה קוטלר: כם – אלא בגלל אי התאמה, בגלל בעיות נפשיות כאלה ואחרות, בגלל שהם התחילו את השירות ואחרי שלושה חודשים צה"ל החליט שהם לא ראויים להמשיך בו, אני כן מצפה שלצה"ל תהיה ראייה ממלכתית והוא כן יפנה אותם בצורה כזו או אחרת להזדמנות השנייה שנקראת שירות לאומי כי היום זה לא קורה.
<ארנה קוטלר: ואז, מה קורה?
<ארנה קוטלר: אנחנו נאלצים לכתת את רגלינו, ואין לי בעיה לעשות זאת, אבל לעתים אנחנו גם נתקלים בבעיות שאם ההסתכלות הייתה ממלכתית ובאמת הייתה רואה את הצעיר במרכז, אפשר היה לעשות את זה הרבה יותר טוב, ושוב, לא כתחרות לצבא, לא כאלטרנטיבה לצבא אלא בראייה של איך משפרים את מעמדם של הצעירים האלה שהם אזרחים של כולנו.
מירב בן ארי: אנחנו ממשיכים.
מיקי לוי: אני מודה שאני לא יודע איך לעשות את זה מול הצבא.
<ארנה קוטלר: אני חושבת שיש כמה פתרונות ובראש ובראשונה - אני אומרת את זה בהרבה כאב ולשם הגילוי הנאות, אני בוגרת צה"ל ואני עדיין עושה מילואים - אם היה דיבור קצת יותר ישיר בין הרשויות, רשות השירות הלאומי האזרחי והצבא, אפשר היה למצות את התהליכים האלה הרבה יותר טוב לטובת הצעירים.
<ארנה קוטלר: ממש לא קשור אלינו.
<ארנה קוטלר: אני אומרת את זה שוב ושוב.
<מוטי אלמליח: אנחנו נפגשים עם ראש אכ"א לפחות שלוש פעמים.
מירב בן ארי: נתקלנו בזה גם בוועדות אחרות גם עם המכ"ם וגם עם משרד הרווחה.
מיקי לוי: הצעה לטובת העניין של השירות הלאומי האזרחי.
מיקי לוי: אני ממליץ בפניכם להיפגש עם חבר הכנסת אלעזר שטרן שהיה גם ראש אכ"א והוא גם מכיר את כל הנושא הזה מקרוב.
מיקי לוי: יכול להיות שהוא יכול לעזור ולהועיל.
מיקי לוי: אם אנחנו מפספסים צעירים, זה חבל.
אלי אלאלוף: בכל מקרה, לצערי אין לך מספיק מקום בשירות הלאומי.
מיקי לוי: זה גם נכון, אבל לה יש מקומות.
<נעה בן שבת: לוודא כי מתקיימים התנאים הקבועים בסעיף 3(א) לגבי מתנדבים המתקבלים לשירות לאומי או לשירות קהילתי.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים למשל על תנאי שהוא פטור משירות, הוא לא נקרא לשירות והוא לא צפוי להיקרא לשירות.
<נעה בן שבת: הגיל, התושבות, כל ההוראות האלה.
<נעה בן שבת: למיין את בקשות המועמדים להתנדבות ולהפנותם לשירות בגופים מפעילים מתאימים.
<נעה בן שבת: לאתר גופים מפעילים, לוודא שברשותם אישור גוף מפעיל לפי סעיף 58 או לפי סעיף 17(ב), לפי העניין, ולהתקשר עמם בהסכם להפעלת מתנדבים כאמור בסעיף 53(א).
<נעה בן שבת: להתקשר בהסכם עם מתנדבים שהפנה לגופים מפעילים, כאמור בסעיף 53(ב).
<נעה בן שבת: להכשיר מתנדבים בהתאם להוראות סעיף 13.
<נעה בן שבת: לספק ליווי מקצועי למתנדבים בתקופת השירות.
<נעה בן שבת: לשלם למתנדבים דמי כיס לפי התעריף והוצאות נסיעה בהתאם להוראות סעיף 10(א).
<נעה בן שבת: הבקשה כאן היא לפי התעריף, שלא יהיה מצב שאנחנו משלמים מעבר לתעריף.
<נעה בן שבת: התעריף אמור להיות הסכום שהוא זה שמשולם.
<נעה בן שבת: יכול להיות שיהיו תעריפים שונים בתוך התעריף הזה אבל אי אפשר לשלם מעבר לו.
מירב בן ארי: איפה כתוב התעריף הזה?
<נעה בן שבת: אנחנו מזכירים אותו כאן אבל הוא היה כתוב גם בסעיף 10.
<נעה בן שבת: לשלם בעד המתנדבים דמי ביטוח לאומי ודמי ביטוח בריאות בהתאם להוראות סעיף 10(ב).
<נעה בן שבת: יש תיקון מקביל שמבקשים לעשות גם לגבי חוק של"ה.
<נעה בן שבת: לערוך בדיקות שוטפות כדי להבטיח שלמתנדבים ניתנים כל הזכויות ותנאי השירות שהם זכאים להם, וכן לבחון את תפקודם של הגופים המפעילים בכל הנוגע להפעלה תקינה של השירות הלאומי והשירות הקהילתי, ובכלל זה לערוך בדיקות כדי לוודא את קיומן של הוראות סעיפים 7(ב), 9, 14, 8(ג), 16(ה)(1) ו-65(ב).
<נעה בן שבת: כאן אנחנו מדברים על הליווי והפיקוח השוטפים.
<דרור גרנית: לעניין סעיף 7(ב).
<דרור גרנית: קיבלתי כאן הערה מחברותיי במטריה הפלילית.
<דרור גרנית: סעיף 7(ב) אומר: גוף מפעיל לא יציב מתנדב בתפקיד של עובד או כממלא מקום של עובדיו.
<דרור גרנית: הציעו חברותיי שבאותו סעיף 7(ב) ייכתב: גוף מוכר לא יפנה וגוף מפעיל לא יציב, וזאת משום שבהמשך הדרך, עת נגיע לפרק העיצומים הכספיים, ביקשנו שתהיה סמכות להטיל עיצום כספי על הגוף המוכר אם הוא הפנה לתפקיד שהוא בעצם מחליף עובד.
בצלאל סמוטריץ': אני מציע שתשמור את ההערה הזאת לפרק של העיצומים הכספיים כי לנו יש כמובן מה לומר בעניין הזה.
<דרור גרנית: כבר עברנו על זה.
<דרור גרנית: אני פשוט חוזר אחורה לסעיף 7(ב).
בצלאל סמוטריץ': הוא רוצה לתקן עכשיו את סעיף 7(ב) בגלל הפרק של העיצומים הכספיים.
בצלאל סמוטריץ': בעיצומים הכספיים אנחנו נתווכח על העיצומים הכספיים בכלל ואז נחליט.
<נעה בן שבת: גם ללא עיצומים כספיים למעשה ההוראה כפולה.
<נעה בן שבת: היא אומרת שהגוף המפעיל, אסור לו להעסיק את העובד בתפקידים כאלה בהם היה עובד, וגם הגוף המוכר, אסור לו להפנות.
בצלאל סמוטריץ': אני רק אמרתי את הדברים לפרוטוקול.
בצלאל סמוטריץ': אני לא מתנגד לתיקון.
מירב בן ארי: אתה אומר באופן כללי.
מירב בן ארי: בלי קשר להערות שיהיו לך לגבי העיצומים.
בצלאל סמוטריץ': כשנגיע לעיצומים, נצטרך לבודד איפה באמת יש אחריות של הגוף המוכר ואיפה אנחנו רוצים לגלגל עליו עכשיו דברים.
מירב בן ארי: אבל זה לא קשור להערה הזאת.
<דרור גרנית: בסעיף 7(ב) לעגן את האמירה שזאת לא רק חובה של הגוף המפעיל.
מירב בן ארי: תודה על ההערה.
<נעה בן שבת: לערוך בדיקות שוטפות כדי להבטיח שלמתנדבים בשירות בחו"ל לפי סעיף 17 ניתנים כל הזכויות ותנאי השירות שהם זכאים להם.
<נעה בן שבת: לערוך רישומים על ביצוע השירות הלאומי או השירות הקהילתי ועל ניצול הזכויות לימי היעדרות בתקופת השירות, ולמסור את הרישומים לרשות במקרה של סיום השירות או מעבר בין גופים מוכרים.
<נעה בן שבת: נושא התיעוד הזה הוא מאוד חשוב במעבר שעוברים בין גופים מוכרים או בין גופים מפעילים, מה הנתונים שנרשמים.
בצלאל סמוטריץ': שאלה כללית.
בצלאל סמוטריץ': כל מה שנמחק, פשוט ניסחתם אחרת.
בצלאל סמוטריץ': זה לא שהוצאתם דברים שהיו.
<נעה בן שבת: הנושא של הביטוח הלאומי וביטוח הבריאות העובר.
בצלאל סמוטריץ': אין משהו שהוצאתם ולא נמצא בכלל.
<דרור גרנית: לגבי הרישומים.
<דרור גרנית: זה היה במקור?
<נעה בן שבת: זה לא היה במקור.
<נעה בן שבת: זאת תוספת.
<נעה בן שבת: דיברנו על כך שיכול להיות שהגוף המוכר מפסיק את הפעילות שלו ולמעשה הוא צריך להעביר איזשהו דיווח.
<נעה בן שבת: המתנדב צריך לעבור לגוף מוכר אחר ויש כאן ניצול של ימי מחלה, ניצול של ימי חופשה, בכלל מספר ימי השירות שהוא שירת.
<נעה בן שבת: הנתונים האלה נמצאים בגוף המוכר, לא ידועים לרשות, לא ידועים באופן ישיר לרשות ולכן צריך להעביר את הדיווחים האלה.
בצלאל סמוטריץ': זה לא הגוף המפעיל רשום את ימי החופשה וכולי?
<נעה בן שבת: הגוף המוכר אמור לעקוב ולראות את כלל הזכויות שמקבל התנדב.
בצלאל סמוטריץ': אתם מנהלים היום את כל ניצול הזכויות של כל בת?
בצלאל סמוטריץ': אתה יודע להגיד על כל בת ?
<ידעיה לוין: גם היום אנחנו מעבירים.
מיקי לוי: גוף ביקורת.
<דרור גרנית: אני מציע שהסיפא תהיה, במקום למסור את הרישומים לרשות, לא במקרה של סיום השירות או מעבר בין גופים, אלא "על פי דרישות הרשות", כך שהרשות תוכל לקבל את הדיווחים האלה מתי שהיא תרצה, בין שזה יהיה מקרה פרטני של בת.
<נעה בן שבת: אולי נזכיר את המקרים האלה.
<נעה בן שבת: אפשר להגיד על פי דרישתה ונזכיר את המקרים כי שם זה הכי קריטי.
<דרור גרנית: אני מסכים ששם זה יכול להיות.
<נעה בן שבת: לרבות במקרים.
בצלאל סמוטריץ': גברתי היושבת ראש, אני חושב שבמקרים כאלה החוק חייב לכלול הוראה שקשורה לאופן שמירת המידע בהקשר להגנת הפרטיות.
מירב בן ארי: כבר עשינו את זה.
<נעה בן שבת: יש סעיף שאומר שהשר יכול לקבוע הוראות בנושא הזה, פסקה (4) בעמוד 54, סעיף 46.
<נעה בן שבת: השר יקבע תנאים והוראות לעניין מסירת מידע לרשות ולעניין הפיכת המידע שבידי הגוף המוכר ושמירה על סודיותו.
מיקי לוי: הרשות פחות תשמור על המידע מאשר העמותה עצמה?
מיקי לוי: אתה עושה צחוק?
בצלאל סמוטריץ': אני דיברתי על העמותה.
בצלאל סמוטריץ': אמרתי שהעמותה חייבת לייצר אבטחת מידע.
בצלאל סמוטריץ': בדרך כלל עושים גם הוראות פליליות למי שמוסר מידע.
<דרור גרנית: הסעיף הזה ספציפית מתייחס להעברת המידע בין הגוף המוכר לרשות, לרגולטור.
בצלאל סמוטריץ': לא, למה?
בצלאל סמוטריץ': כתוב כאן שתפקידו של הגוף המוכר הוא לערוך רישומים על ביצוע השירות הלאומי והשירות הקהילתי.
בצלאל סמוטריץ': מי שעורך רישומים ומחזיק רשומות כאלה חייב להחזיק.
<דרור גרנית: חוק הגנת הפרטיות חל ויש בחוק הגנת הפרטיות הסדרה של מאגרי מידע.
<דרור גרנית: הוא חל באופן כללי ולא צריך לומר שהוא חל.
<דרור גרנית: הוא חל.
מיקי לוי: מאגרי מידע, הוראות משרד המשפטים שאפילו חלות על חברות.
מירב בן ארי: אנחנו יוצאים להפסקה.
מירב בן ארי: חבר הכנסת אלאלוף, מתי אתה חוזר לנהל את הישיבה?
מירב בן ארי: חברה שלי מקבלת סגן-אלוף ברגע זה ולכן תסלחו לי כי אני רצה לשם.
<(הישיבה נפסקה בשעה 12: (היו"ר אלי אלאלוף)
אלי אלאלוף: מגיעות מחמאות למירב על ניהול הישיבה עד עתה.
<נעה בן שבת: הגענו לפסקה (12).
<נעה בן שבת: הנושא הזה של מאגר המידע, אם הוא לא ברור, אנחנו נבהיר אותו.
<נעה בן שבת: אני חושבת שהוא כן עולה מתוך הדרישות שהשר יכול להעלות, אבל נבדוק את הנקודה הזאת.
<נעה בן שבת: לוודא קבלת הצהרה מכל גוף מפעיל ומכל מתנדב שהוא מפנה לגוף מפעיל, בעניין קרבה משפחתית לעובד מעובדי הגוף המפעיל, כאמור בסעיף 54(א)(7) ו-(ב)(8).
<נעה בן שבת: אני מניחה שנגיע לסעיפים האלה, עת נגיע אליהם, לנושא של הקרבה המשפחתית כי זאת אחת הדרישות שחוזרות על עצמן בהצעות החוק.
<נעה בן שבת: היעדר קרבה משפחתית בין התנדב לבין הגוף המפעיל בו הוא מתנדב.
בצלאל סמוטריץ': למה זה צריך להופיע כאן כסעיף?
בצלאל סמוטריץ': למה לא כסעיף סל?
<נעה בן שבת: אפשר היה לעשות סעיף של קרבה משפחתית ולהגיד על כל עניין שהגוף המפעיל אסור, הגוף המפעיל יבדוק, הגוף המוכר יוודא, אבל כאן אנחנו מגדירים את כל תפקידי הגוף המוכר.
בצלאל סמוטריץ': למה לא לכתוב לוודא את עמידת המתנדב בכל הוראות חוק זה?
בצלאל סמוטריץ': אסור להיות בן משפחה או שיש תנאים לבן משפחה, זאת הוראה אחת אבל יכול להיות שיש עוד דברים שמותר או אסור.
<נעה בן שבת: אני חושבת שרוכזו כאן כל ההוראות.
<יואב ארבל: בין היתר זה נוגע לפרק בו דיברנו על העיצומים הכספיים.
<יואב ארבל: כשיש פרק כזה, צריך שיהיו סעיפים אליהם אפשר לחזור, אם עוברים על משהו שצריכים לעשות.
<יואב ארבל: לכן נדרש לפרט כאן.
<נעה בן שבת: האם יש דברים שאתה רואה שלא נכתבו כאן?
<נעה בן שבת: לדווח לרשות על כל קרבה משפחתית כאמור בסעיף 65(א) בתוך שבועיים מיום שנודע לו על דבר קיומה.
<נעה בן שבת: לדווח לרשות על פי הוראות סעיף 57 על המתנדב.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על התנהלויות חריגות שידועות בקשר למתנדב, מעין הוראה כללית.
<נעה בן שבת: לבצע כל פעולה אחרת שהטיל עליו המנהל בקשר למילוי תפקידיו לפי חוק זה, לרבות לעניין בדיקת מתן זכויות למתנדבים ובדיקת מילוי הוראה מהוראות חוק זה על ידי גופים מפעילים.
<נעה בן שבת: זה ממש סעיף סל.
בצלאל סמוטריץ': שבעצם מייתר את כל הסעיפים האחרים.
<דרור גרנית: יש מחשבה שאומרת שבעצם צריך להתקשר אחרי כן כאמור לסעיף העיצומים הכספיים.
בצלאל סמוטריץ': נתווכח עליו שם.
<נעה בן שבת: סעיף 53 עוסק בהסכמי ההתקשרות.
<נעה בן שבת: יש שני סוגי התקשרות בהם מדובר עם הגוף המפעיל ועם המתנדבים.
<ישעיהו אברהם: הערה לסעיף 52.
<ישעיהו אברהם: ברשימת התפקידים להערכתי יש איזשהו עניין לעשות התאמה אחרי שהוכנס לחוק העניין שכל עיסוקו הוא שירות לאומי.
<ישעיהו אברהם: צריך להיות או בסעיף הזה או במקום אחר איזשהו סעיף סל שמאפשר לגופים המוכרים לבצע פעילויות שנראות להם גם כן רלוונטיות לצורך השירות הלאומי.
<ישעיהו אברהם: אחרת, אם אתה מזהה וכותב במטרות רק שהם צריכים לעשות מה שמוטל עליהם על פי חוק, בעצם יוצא שיש רק סמכויות חובה ואין סמכויות רשות.
<ישעיהו אברהם: אם למשל רוצים לבצע השתלמויות שהרשות לא חושבת שהם חייבים לעשות אותן, היא לא דורשת אותן, אבל הגופים חושבים שראוי לעשות אותן כי זה טוב לעיסוק המקצועי או לעניין הרוחני או החברתי שלהם, צריך להיות משהו בחוק שיאפשר להם לעשות את זה.
<ישעיהו אברהם: כרגע, אם אני משלב את העובדה שיש סעיף מטרות שאומר עיסוקו רק הפניה ומדובר על כך שמקסימום ייתנו לנו את האפשרות לפעול לפי החוק, אין לנו סמכויות רשות.
מיקי לוי: הוא רוצה לברוח מהאישור של הרשות.
מיקי לוי: זה לא יכול לגרוע.
אלי אלאלוף: מה הכוונה שלך קונקרטית?
<ישעיהו אברהם: אני אתן דוגמה.
<ישעיהו אברהם: נניח שאתה רוצה לבצע השתלמות שאתה חושב שחובה לעשות אותה או יום לגיבוש חברתי וחלק מהתנדבות אומרות שזה לא מעניין אותן והן לא רוצות לבוא.
<ישעיהו אברהם: אתה קיבלת זכות להפעיל את השירות הלאומי והשאלה אם אתה יכול לדרוש מהן את זה כי אתה חושב שזה חשוב, או שאומרים לך, לא, אלה לא סמכויות חובה, אתה רק גוף של הפניה, אתה לא יכול לדרוש מהן לעשות זאת.
אלי אלאלוף: אתה עושה את זה בגיבוי של הרשות?
<ישעיהו אברהם: כן.
אלי אלאלוף: אם יש גיבוי של הרשות, מה הבעיה?
בצלאל סמוטריץ': זאת שאלה משפטית.
בצלאל סמוטריץ': הרשות מסכימה אבל בחוק הוא לא מוסמך לעשות את זה.
בצלאל סמוטריץ': תבוא הבת ותגיד מה אכפת לה אם הרשות מסכימה, אתה לא מוסמך לעשות את זה בחוק ואתה לא יכול לחייב אותי.
<נעה בן שבת: אתה אומר פעולה שאישר לו המנהל.
<נעה בן שבת: לא רק הטלת חובה אלא שאישר לו המנהל.
<דרור גרנית: סליחה, אני אחדד את מה שקצת מוזר לי.
<דרור גרנית: הנחת העבודה היא שבת השירות כאן מרצונה.
<דרור גרנית: כל עולם התוכן שלנו וכל החוק הזה נשען על התקשרות וולנטרית.
<דרור גרנית: בת השירות כשהיא נכנסת לתוך המסגרת הזאת, ראשית, יש לה בחירה בין הגופים המוכרים עצמם.
<דרור גרנית: זאת אומרת, בעולם שבו יש יותר מגוף מוכר אחד, היא יכולה לבחור ללכת לעמותה א' או לעמותה ב'.
<דרור גרנית: יש לה בחירה.
<דרור גרנית: שנית, היא שם מבחירה.
<דרור גרנית: זאת אומרת, אם היא לא רוצה להיות בפעילות כזאת או אחרת, היא לא חייבת.
בצלאל סמוטריץ': אתה מערבב בין שני דברים.
אלי אלאלוף: זה לא בהתאם להנחיה?
מיקי לוי: לא בתוך השירות הלאומי אלא דברים נלווים.
בצלאל סמוטריץ': אם הרשות מאשרת לו את זה וזה חלק מההגדרות שלו.
בצלאל סמוטריץ': תראה, יש הבדל גדול בין להגיד שאדם נכנס, חוצה את הסף וולנטרית.
בצלאל סמוטריץ': אני יכול להתנדב לשירות צבאי, אני פטור ואני מתנדב.
בצלאל סמוטריץ': מהרגע שאותו אדם נכנס לתוך הצבא, הוא לא יכול להגיד למפקד שלא בא לו, שהוא מתנדב ועושה מה שבא לו.
בצלאל סמוטריץ': עצם הכניסה שלך לשירות הלאומי, נכון, היא בהתנדבות, אבל מרגע שנכנסת, אתה מקבל על עצמך כללים מסוימים שאם אותו גוף מוכר כרגע חושב שכך צריך להפעיל שירות לאומי – שוב, הוא צריך אישור שלהם וזה מוסכם, הוא לא יכול לעשות מה שהוא רוצה, אבל ברגע שהוא קיבל את האישור שלהם לאותה פעילות, מותר לו גם לחייב.
בצלאל סמוטריץ': יש מסגרת בתוך השירות הלאומי.
<דוד פלבר: יש לנו דוגמה קונקרטית.
<דוד פלבר: אנחנו דורשים מהעמותות לעשות השתלמות לקליטת עלייה לבנות שמלמדות עולים חדשים שפה זרה שנייה.
<דוד פלבר: השתלמות שאנחנו דורשים.
<דוד פלבר: העמותות מפעילות את זה עבורנו על פי סילבוס שאנחנו קובעים.
<דוד פלבר: חלק מהבנות, במלים פשוטות, לא מתחשק להן והן לא מגיעות להשתלמות.
<דוד פלבר: ראשית, זה חסר להן בעבודה, ושנית, לנו זה עולה.
<דוד פלבר: אנחנו משקיעים במרצים, משקיעים בלוגיסטיקה של היום הזה, עושים השתלמות כזאת בבר אילן.
אלי אלאלוף: הן לא עושות את זה היום כי זה לפי הגדרת החוק?
<דוד פלבר: אם הבנתי טוב מה שמעלים נציגי בת עמי, הם אומרים שלמרות שהיא מתנדבת, היא מרשה לעצמה לפעמים דברים, נקרא להם, משמעתיים.
<דוד פלבר: אתה רוצה להכשיר אותה ספציפית לתפקיד שלה, היא מוגדרת כבת של קליטת עלייה והיא החליטה לא לבוא.
אלי אלאלוף: חבל שנעשה דיונים חוזרים.
אלי אלאלוף: כל קורס או כל פעילות שמאושרת על ידי הרשות, זה מחייב כל מתנדבת.
בצלאל סמוטריץ': צריך לוודא שזה נמצא בנוסח.
בצלאל סמוטריץ': היועצת המשפטית תטמיע את זה בנוסח.
<נעה בן שבת: השאלה אם זה כל תפקיד.
<נעה בן שבת: אם רוצים לעשות הכנה לימים נוראים ולחייב את הבת להגיע להכנה, האלה אם אפשר לחייב אותה.
<נעה בן שבת: אתה לא מדבר על הכשרה מקצועית.
בצלאל סמוטריץ': מה שהרשות תאשר.
אלי אלאלוף: אם הרשות לא תאשר, לא.
<יואב ארבל: אולי אפשר להפנות כאן לתוספת בסעיף 46(ג)(1), נושאים הקשורים לשירות הלאומי כפי שתאשר הרשות.
<יואב ארבל: זה יפתור את הבעיה שמעלה עורך דין אברהם.
<יואב ארבל: זאת אומרת, תהיה סמכות שהם יכולים לעשות את זה מכוח זה.
<יואב ארבל: גם דברים שהטילו עליהם וגם דברים שהם קיבלו עליהם אישור.
אלי אלאלוף: חוץ מזה, לא מזיק לאף אחד שידע מה זה ימים נוראים.
<נעה בן שבת: זה רק היה ברמת הדוגמה.
אלי אלאלוף: למרות שלכל אורך השנה יש לנו ימים נוראים.
<יואב ארבל: לעניין מה שאמר דוד פלבר, הכשרה שנכנסת בסעיף של הכשרה מקצועית, המתנדב מחויב אליה מכוח הסעיף של הכשרה מקצועית ולא משנה מי עושה אותה.
אלי אלאלוף: אתה לא יכול לשלוח מישהו שלא יודע מה זאת עלייה ללמד.
<יוסי מלכה: זה גם מפורט בסעיף סמכויות וחובות בסעיף 7.
אלי אלאלוף: נראה לי שזה נמצא בחוק במקומות שונים.
אלי אלאלוף: אם אתה מוצא לנכון שזה יהיה במקום מסוים, דבר עם היועצת המשפטית.
בצלאל סמוטריץ': מוסכם על העיקרון.
בצלאל סמוטריץ': פרטים יסוכמו.
<נעה בן שבת: הסכמי התקשרות גוף מוכר יערוך הסכם התקשרות בכתב עם כל גוף מפעיל שאליו הוא מפנה מתנדבים, אשר יסדיר את היחסים ביניהם, לאחר שווידא שיש ברשות הגוף אישור גוף מפעיל לפי סעיף 58 או לפי סעיף 17(ב)(1), לפי העניין.
<נעה בן שבת: בהסכם כאמור ייכללו, בין השאר, כל אלה: הכתובת ומספר הטלפון של הגוף המפעיל ושל המקומות שבהם ישרתו המתנדבים בפועל.
<נעה בן שבת: תיאור התפקידים שבהם ישרתו המתנדבים.
<נעה בן שבת: תחום השירות שבו יבוצע השירות הלאומי או השירות הקהילתי, כמשמעותו בסעיף 4.
<נעה בן שבת: (3א) ימי השבוע והשעות שבהם תתבצע הפעילות בידי המתנדבים.
<נעה בן שבת: התחייבות של הגוף המפעיל לשלם לגוף המוכר בעד הפעלת המתנדבים, לפי התעריף.
<נעה בן שבת: התחייבות של הגוף המפעיל למילוי חובותיו כלפי המתנדבים לפי כל דין.
<נעה בן שבת: התחייבות של הגוף המפעיל כי המתנדבים יופעלו על ידו, ולא יופעלו אצל אחר.
<נעה בן שבת: לעניין זה הפעלה בקרב מקבלי שירות מהגוף המפעיל תיחשב כהפעלה אצלו.
<נעה בן שבת: אם הגוף המפעיל מפנה אדם כזה או אחר לשירות אצלו, זה נחשב כהפעלה אצלו.
<דרור גרנית: אולי נרשום בקרב פרטים מקבלי שירות.
<נעה בן שבת: לגבי הניסוח המדויק, נדבר עליו אחר כך.
<נעה בן שבת: אלה מקבלי השירות.
<נעה בן שבת: זה יכול להיות פרט, יכולה להיות משפחה, יכולה להיות קבוצת ילדים.
<נעה בן שבת: אנשים שמקבלים את השירות.
<נעה בן שבת: נראה אחר כך לגבי הניסוח.
<נעה בן שבת: התחייבות של הגוף המפעיל למסור לגוף המוכר ולרשות הצהרה בדבר קיומה או העדרה של קרבה משפחתית בין עובד הגוף המפעיל ובין מתנדב או מועמד לשירות בגוף המפעיל, לפי העניין.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים רק על קרבה של עובדים של הגוף המפעיל.
<נעה בן שבת: זה יכול להיות גם נושא משרה בגוף המפעיל או אדם אחר בגוף המפעיל.
<נעה בן שבת: זה יכול להיות מנהל, מנכ"ל, בעלים.
<יוסי מלכה: גם מנהל הוא עובד.
<נעה בן שבת: הבעלים למשל.
<דרור גרנית: את רוצה להרחיב את זה?
אלי אלאלוף: חוץ מהמנהל, לשאר אין קשר.
אלי אלאלוף: זה הופך לרדיפת קרובי משפחה.
בצלאל סמוטריץ': רק המנהל.
בצלאל סמוטריץ': יש לך גוף שלש מאה עובדים ואז כל קרוב משפחה של אחד העובדים לא יכול לעשות שירות לאומי.
<דרור גרנית: ראשית, הגדרנו מהי קרבת משפחה ובאיזה סוג של קרובי משפחה מדובר.
<דרור גרנית: שנית, זה נראה לא הגיוני בעינינו שנער או נערה בוחרים להתנדב ומתוך כ-5,000 גופים שהם היום גופים מפעילים, הם רוצים להתנדב דווקא בגוף שבו עובד אביו או אמו.
בצלאל סמוטריץ': למה זה לא הגיוני?
בצלאל סמוטריץ': הוא מזדהה עם מה שאבא שלו עושה והגוף משמעותי.
בצלאל סמוטריץ': אבא שלו מנהל את מד"א והוא רוצה להתנדב שם.
<יואב ארבל: כמו שאמר דרור, זה פתח לקושי מאוד גדול בפיקוח.
<יואב ארבל: יש אלפי גופים מפעילים ואנחנו באמת חושבים שמתנדב כזה יכול למצוא את מקומו בגוף מפעיל אחר.
בצלאל סמוטריץ': למה לא? אתה חושב שזה רע?
בצלאל סמוטריץ': אני חושב שזה מצוין.
מיקי לוי: אני חושב שזה יהיה טוב אם הוא יהיה במקום אחר ולא במקום שהוא בטח ביקר שם בימי ילדותו ומכיר את האנשים.
בצלאל סמוטריץ': אתה לא מאמין באנשים.
מיקי לוי: אני מאמין באנשים.
בצלאל סמוטריץ': כפי שכתוב, טוב שכן קרוב מאח רחוק.
<ארנה קוטלר: אני רוצה לומר שהחוק הזה בחברה הערבית והדרוזית, זאת כמעט גזרה שהציבור לא יכול לעמוד בה בטח לכאלה שמשרתים בתוך הישובים שלהם ולכן צריך לשקול את זה פעם נוספת.
אלי אלאלוף: תגידי את זה עוד פעם.
אלי אלאלוף: בצלאל לא הבין.
בצלאל סמוטריץ': אני הבנתי מצוין ואני לא חוזר בי.
בצלאל סמוטריץ': להפך, אני נותן אמון באנשים, גם בהורה וגם בילדים.
אלי אלאלוף: במקרה אני מסכים אתך.
<יואב ארבל: אני רוצה להסב את תשומת לב הוועדה לסעיף 65 שמסדיר את הנורמה.
<יואב ארבל: סעיף 65 מסדיר את הנורמה של ניגוד עניינים.
<יואב ארבל: הוא קובע את האיסור אבל קובע בהחלט גם חריגים.
<יואב ארבל: "ואולם מנהל רשאי לתת היתר להפעלת מתנדב כאמור אם שוכנע כי ניתן למנוע את ניגוד העניינים העלול להיווצר בנסיבות העניין וכי הפעלת המתנדב כאמור לא תפגע בטוהר המידות וכולי".
בצלאל סמוטריץ': ואז במקרה אם הוא לא השתכנע מספיק טוב, הוא יקבל עיצום כספי.
<ענת לייטר: משרד הבריאות.
<ענת לייטר: אני רוצה לערער על זה.
<ענת לייטר: אנחנו מדברים על מערכת של בית חולים עם אלפי עובדים וגם אם הילד גדל בפעוטון באותו בית חולים, אני לא רואה איך זה.
<דרור גרנית: זאת לא השאלה אם הוא גדל בפעוטון.
בצלאל סמוטריץ': לגבי המנהל לא התווכחנו.
בצלאל סמוטריץ': השאלה שלו אם אימא שלו היא אחות.
<יואב ארבל: אימא שלו אחות במחלקת יולדות, אז מה הבעיה?
<יואב ארבל: או בעירייה גדולה.
<יואב ארבל: מד"א הוא גוף ענק שיש לו המון סניפים.
<יואב ארבל: המחשבה הייתה שכאשר בן אדם עובד בסניף אחר או במקום אחר, מן הסתם יינתן ההיתר.
בצלאל סמוטריץ': זאת בירוקרטיה.
בצלאל סמוטריץ': לבקש את ההיתר ולהוכיח.
בצלאל סמוטריץ': אני אומר שלנו יש אמון באנשים וזה אולי ההבדל הגדול.
בצלאל סמוטריץ': אנשים ןלא באים לרמות.
<נעה בן שבת: אבל אין שום מגבלה אם זה גוף קטן?
<נעה בן שבת: אתה מציג גוף גדול כמו מד"א אבל אם מדובר במפעיל מאוד קטן, בעמותה ועובד בעמותה הוא הורה של אותו מתנדב.
בצלאל סמוטריץ': זה הרבה יותר טוב.
אלי אלאלוף: אני רוצה לנסות להתקדם.
אלי אלאלוף: אני חושב שרק כפיפות ישירה של קרוב למתנדב.
בצלאל סמוטריץ': שנינו מסכימים עם היושב ראש.
<יואב ארבל: כפיפות ישירה ומנהל בנוסף?
<יואב ארבל: לא מנהל.
<נעה בן שבת: יכולה להיות כפיפות עקיפה.
בצלאל סמוטריץ': שוב, הבת שלו לא יכולה להתנדב במד"א?