GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: (ו) הוראות סעיף זה יחולו על צבא הגנה לישראל בשינויים אלה:
<נעה בן שבת: במניין כלל העובדים יובאו בחשבון חיילים המשרתים בשירות סדיר בהתאם להתחייבות לשירות קבע שלא בתפקיד לוחם או תומך לחימה, ולעניין זה יראו חיילים כאמור כעובדים, אף שלא מתקיימים לגביהם יחסי עבודה.
<נעה בן שבת: לעניין ההגדרה "עובד עם מוגבלות משמעותית" ייקבעו התאמות בפקודות הצבא כהגדרתן בחוק השיפוט הצבאי, התשט"ו-1955, ובלבד שהקביעה תיקבע על בסיס נתונים הידועים לצבא".
<נעה בן שבת: הצבא אמר שהוא בנוי על בסיס של פרופילים רפואיים שהם נתונים שנמצאים אצלם ממילא.
<נעה בן שבת: כל משרת בשירות קבע מקבל את הנתונים האלה, יש לו איזושהי התייחסות לפרופיל הצבאי שלו ולכן ההגדרה של עובד עם מוגבלות משמעותית מתאימה יותר מאשר לפנות לאחוזי נכות כאלה או אחרים.
<נעה בן שבת: כך הכוונה כאן.
<נעה בן שבת: ההתאמות ייקבעו בהתאם לפרופיל צבאי.
<נעה בן שבת: יכול להיות שיהיו עוד גורמים שישפיעו אבל בגדול אלה נתונים שנמצאים כבר בידי הצבא ולא יחייבו לחפש מידע חדש ולא יחייבו ליצור מידע חדש לצורך העניין הזה.
<נתי ביאליסטוק כהן: אין לי בעיה לגבי המידע לגבי המוגבלות אבל לא הבנתי מלשון הסעיף האם הכוונה היא לכלול במניין העובדים גם את משרתי שירות החובה.
<נעה בן שבת: רק את שירות הקבע.
<נתי ביאליסטוק כהן: כי אחר כך כתוב גם אם אין יחסי עובד ומעביד.
<נעה בן שבת: גם לגבי שירות הקבע לא מתקיימים יחסי עבודה ולכן אנחנו מציינים את הדברים האלה.
<נעה בן שבת: אלה רק חיילים בשירות קבע וגם שהם לא בתפקיד לוחם או תומך לחימה.
<נתי ביאליסטוק כהן: כלומר, אדם עם מוגבלות שהיה פטור משירות והחליט להתנדב כמתנדב לשירות פעיל, לא ייספר גם כמי שעובד במניין החמישה אחוזים.
יואב קיש: אלא אם יש לו התחייבות לשירות קבע.
<נתי ביאליסטוק כהן: אז הוא כבר אחרי.
יואב קיש: כתוב כאן שיובאו בחשבון חיילים המשרתים בשירות סדיר בהתאם להתחייבות לשירות קבע.
יואב קיש: זאת אומרת, הם הכניסו כאן איזשהו פלח שקודם לא היה, אני לא יודע אם זה צה"ל או אנחנו שדחפו לכיוון הזה.
<נעה בן שבת: צה"ל ביקש.
יואב קיש: משרתים בסדיר עם התחייבות לקבע.
יואב קיש: אם אותו היה מתנדב ועכשיו הוא בסדיר והם רוצים להחזיק אותו לקבע ויש לו מוגבלות, הוא ייכנס.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, רק שירות הקבע נמצא כאן.
<צביקה גלבוע: ייעוץ משפטי, פרקליטות צבאית, אגף כוח אדם.
<צביקה גלבוע: אדם שמקבל פרופיל בלתי כשיר לשירות, למעשה לא יכול להמשיך בשירות החובה שלו ולכן אם באמת יש לו התחייבות לשירות קבע או שהצבא מקבל אותו להמשך שירות קבע, לפי בחינת ההתאמה, גם הרפואית שלו לשירות, אנחנו לא נרצה שאדם שיש לו בעיה רפואית והוא לא יכול לבצע את התפקיד, שהוא יבצע אותו.
<צביקה גלבוע: לכן אנחנו צריכים לעשות ממש בדיקה פרטנית לגבי כל משרת כזה.
<צביקה גלבוע: ברגע שהוא נכנס לשירות קבע והוא נמנה במניין המשרתים, לגביו נבדקים הנתונים כמו שהצענו כאן.
<צביקה גלבוע: שירות החובה הוא שירות אחר, הוא מכוח חוק שירות ביטחון ושם גם אין אפשרות וולנטרית.
<צביקה גלבוע: זה שירות מחויב.
<נתי ביאליסטוק כהן: יש אנשים שמשרתים שירות קבע ואין יחסי עובד ומעביד?
<צביקה גלבוע: אני משרת קבע.
<צביקה גלבוע: אין ביני לבין המעסיק שלי יחסי עובד-מעביד.
<אבי ניסנקורן: שירות קבע, זה יחסי סטטוס.
יואב קיש: הוא למשל לא יכול לשבות.
<אבי ניסנקורן: זה סוג אחר של שירות.
<צביקה גלבוע: לצורך העניין, ההסתדרות לא מייצגת אותי.
איציק שמולי: בינתיים.
איציק שמולי: הכול זמני בעולם הזה.
<קריאה: יש גם עובדי מפעלים מוגנים שאין להם יחסי עובד-מעביד.
<קריאה: אני כמו קאטו הזקן, בכל פורום שיתאפשר לי אני אזכיר את המפעלים המוגנים.
אלי אלאלוף: למה אתה עושה את זה כך?
אלי אלאלוף: תכתוב את זה.
אלי אלאלוף: יש לי חבר ששמו שמולי והוא ייקח את זה עליו ואני אלווה אותו.
<נעה בן שבת: על אף האמור בסעיף קטן (ד), צבא הגנה לישראל ידווח לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, עד ליום 1 ביולי בכל שנה על תכניות שהכין לקידום ייצוג של אנשים עם מוגבלות משמעותית בקרב החיילים בשירות הקבע בצבא הגנה לישראל, בהתאם לפסקה (1)(א) עד (ד) לאותו סעיף קטן, ועל צעדים שנקט ליישומן.
<נעה בן שבת: מוצע כאן שהדיווחים שצריך למסור, לא יחול כל המנגנון של ביטוח לאומי כיוון שזאת קביעה פנימית של הצבא.
<נעה בן שבת: למעשה הוא יכול גם למסור לפי הפרופילים הצבאיים.
<צביקה גלבוע: המטרה היא שנציג האם עמדנו ביעד.
<צביקה גלבוע: המידע נמצא אצלנו ואנחנו נעביר אותו.
<צביקה גלבוע: מנגנון הפיקוח עלינו יהיה על ידי הוועדה.
<צביקה גלבוע: הוועדה תבדוק אותנו ונראה אם עמדנו ביעד או לא.
<נעה בן שבת: גם דיווח על אחוזי הייצוג.
<צביקה גלבוע: זה חלק מהמנגנון.
<קריאה: שכחתם את האזרחים עובדי צה"ל.
<אבי ניסנקורן: על אזרחים עובדי צה"ל חלים הכללים הרגילים.
<צביקה גלבוע: אזרחים עובדי צה"ל מועסקים על ידי משרד הביטחון במסגרת חוזה העסקה.
<אבי ניסנקורן: אזרחים עובדי צה"ל, ברגע שלא כתבנו כלום, חלים עליהם הכללים הרגילים.
<נעה בן שבת: לכאורה על עובדים של צה"ל זה לא חל.
<נעה בן שבת: אפשר להגיד שבמניין כלל העובדים יובאו, וכן יובאו בחשבון אזרחים עובדי צה"ל.
<צביקה גלבוע: למרות שלאזרחים עובדי צה"ל לא נקבע פרופיל.
<קריאה: אבל זה יהיה המספר הכולל של עובדים ממנו תצטרך לגזור חמישה אחוזים.
<אבי ניסנקורן: על אזרחים עובדי צה"ל צריכים לחול הכללים הרגילים.
<אבי ניסנקורן: הם לא הלוחמים.
<נעה בן שבת: ברישא אתם רוצים להגיד שיחולו על צבא הגנה לישראל לגבי חיילים בשירות - - -
<דן אורן: אני חושב שצריך כאן איזושהי הבהרה משפטית מחברינו.
<דן אורן: השאלה היא לאיזה הסדר הם ייכנסו כדי שזה לא ייפול בין הכיסאות.
<דן אורן: כלומר, אם המעסיק שלהם הוא משרד הביטחון והם נחשבים ליחידת סמך של משרד הביטחון.
<אבי ניסנקורן: לא, הם לא בדיוק כך.
<אבי ניסנקורן: הם שעטנז.
<דן אורן: השאלה היא אם להכניס את זה לסעיף הזה הוא להכניס את זה לסעיף אחר.
<נעה בן שבת: יש לזה פתרון ניסוחי.
<נעה בן שבת: אני חושבת שאפשר ברישא, במקום להגיד שיחולו על צבא הגנה לישראל לגבי חיילים בו, לומר בשינויים אלה ואז יהיה ברור שלגבי עובדים הוא יהיה מחויב ביעד הכללי.
<קריאה: בעצם צה"ל ייבדק בשתי אוכלוסיות.
<דן אורן: זה יהיה חוק השוויון או חוק המינויים.
<ערן טמיר: לא חוק המינויים כי למיטב זיכרוני צה"ל לא מוחרג.
<ערן טמיר: צריך לבדוק את חוק המינויים.
<דן אורן: לכן אני דואג שזה ייפול בין הכיסאות.
<נעה בן שבת: למה ייפול בין הכיסאות?
<נעה בן שבת: הם אזרחים עובדי צה"ל ויחול עליהם ההסדר הזה של חמישה אחוזים עם דיווח.
<נעה בן שבת: הם מדווחים לביטוח לאומי, הם גם מופיעים כמועסקים של צה"ל.
<צביקה גלבוע: של צה"ל, אני לא יודע איך הם נמצאים כגוף מועסק.
<צביקה גלבוע: יכול להיות שהם נמצאים בביטוח הלאומי.
אלי אלאלוף: בנקודה הזאת נדון בהפסקה שתהיה בעוד כמה דקות.
אלי אלאלוף: תחזרו עם תשובה מסודרת.
אלי אלאלוף: תודה על ההערה של האיש שלא רוצה ששמו יצוין בפרוטוקול.
<קריאה: אני מנוע.
<קריאה: אני צופה.
<נעה בן שבת: על אף האמור בסעיף קטן (ג), על ממונה בצבא הגנה לישראל יחולו פקודות הצבא כהגדרתן בחוק השיפוט הצבאי, התשט"ו-1955.
<נעה בן שבת: אתם לא רוצים שהוא יקבל את אותן הנחיות מאותו גוף שייתן את ההנחיות לממונים.
<צביקה גלבוע: למעשה אנחנו כיום לא פועלים מול הנציבות במובן הזה שאנחנו מקבלים הנחיות מהנציבות ואותן מיישמים בצבא.
<צביקה גלבוע: אנחנו פועלים לפי פקודות הצבא ומי שמנחה את פקודות הצבא זה אגף כוח אדם, מחלקת הסגל בצה"ל, והמדיניות שלנו נקבעת לפי המנגנונים הפנימיים בצבא.
<צביקה גלבוע: כלומר, דרך החוק הצר הזה מנסים להרחיב משהו שהוא הרבה יותר רחב מכפי שהתכוונו לעשות בחוק הזה.
<צביקה גלבוע: לכן ההצעה שלנו הייתה שהממונה יהיה איש כוח אדם כי הוא ידע באמת לומר את הנתונים ועליו יחולו הפקודות.
<צביקה גלבוע: יש לו מפקדים והמפקדים שלו יבדקו האם הוא עומד ביעד או לא.
<נעה בן שבת: הוראות סעיפים 9ב ו-15א עד 15ד לא יחולו.
<נעה בן שבת: אנחנו שוב מדברים על פעילות פנימית שהצבא עושה והוא יהיה מחויב ליעד ויהיה חייב בדיווח, גם על היעד וגם על האחוזים.
<ערן טמיר: גם לגבי עובדי צה"ל שהם לא חיילים?
<נעה בן שבת: כל הרישא של הסעיף הקטן הזה תהיה לגבי חיילים משרתים.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אנחנו נעשה הפסקה בת עשר דקות בה גם נקיים התייעצות.
אלי אלאלוף: יש כמה הערות שנדונו בהפסקה ונתייחס אליהן.
<נעה בן שבת: לגבי הנושא של הגוף שנותן את ההנחיות לממונה.
<נעה בן שבת: אנחנו בעמוד 3, בסעיף 9א(ב)(3).
<נעה בן שבת: אנחנו נגיד ש"ממונה התעסוקה יקבל הנחיות מקצועיות בעניינים הנוגעים במילוי תפקידו שייתן משרד הכלכלה בתיאום עם הנציבות".
<עופר בן אליעזר: מדובר על הנחיה מקצועית.
<נעה בן שבת: יקבל הנחיות מקצועיות שייתן משרד הכלכלה בתיאום עם הנציבות.
<מוני מעתוק: אפשר לומר מונחה מקצועית.
<נעה בן שבת: אנחנו עדיין ממתינים לגבי אזרחים עובדי צה"ל.
<נעה בן שבת: יש לך תשובה?
<צביקה גלבוע: התשובה שקיבלתי היא שנתונים של אזרחים עובדי צה"ל אמורים להיות אצל הביטוח הלאומי, שזה הדבר הראשון שצריך לבדוק כדי שתוכל להתבצע הצלבה.
<צביקה גלבוע: יחד עם זאת, אמרו לי שיש תפקידים מסוימים של אזרחים עובדי צה"ל שהם יכולים להיות מקבילים בהגדרה שלהם לתפקידים של תומכי לחימה.
<צביקה גלבוע: זאת אומרת, מבחינת המורכבות של הביצוע של התפקידים.
<צביקה גלבוע: הם לא לוחמים, אף אחד לא שם אזרחים עובדי צה"ל כלוחמים, אבל הם נמצאים למשל ביחידות שמטפלות בטנקים או ביחידות כעובדי כפיים.
<צביקה גלבוע: זה מקביל למשהו שהוא דומה לתומך לחימה בצבא.
<נעה בן שבת: יש כאן סעיף שתכף נגיע אליו שמדבר על מקומות עבודה בהם חלק גדול מהעובדים שנמצאים בתפקידים שהכשירות שלהם לא מאפשרת להם, מאופיו ומהותו של התפקיד, לשבץ אדם עם מוגבלות, אם יש דבר כזה, ואז אולי אתם יכולים להיכנס להוראה הכללית הזאת ואין צורך בהוראה מיוחדת לצורך העניין הזה.
<צביקה גלבוע: זה אומר שהיעד יימנה מתוך יתר האוכלוסייה, לפי ההגדרה הזאת?
<נעה בן שבת: אוכלוסיית עובדי צה"ל.
<אבי ניסנקורן: עדיין את צריכה להתייחס לחיילים באותו סעיף שמחריג את כוחות הביטחון.
<נעה בן שבת: לחיילים יש הוראה שהחריגה את הלוחמים ותומכי לחימה.
<נעה בן שבת: זאת פסקה (1).
<נעה בן שבת: ברישא של סעיף קטן (ו) אנחנו נגיד שהוראות סעיף זה יחולו על חיילים המשרתים בצבא הגנה לישראל או לעניין חיילים המשרתים בצבא הגנה לישראל בשינויים אלה, ואז זה אומר שבצה"ל בכלל חלות ההוראות לגבי העובדים שלו, אזרחים עובדי צה"ל, חלות ההוראות הכלליות.
<נעה בן שבת: לגבי החיילים חלות ההוראות בשינויים אלה המפורטים בסעיף הזה.
<צביקה גלבוע: הרעיון מקובל.
<צביקה גלבוע: צריך לראות שהניסוח תואם את הרעיון.
<נעה בן שבת: סעיף קטן (ז) אומר שיש לנו את התוספת הרביעית.
<מוני מעתוק: דיברנו גם על הסעיף הקודם, שיהיו במקום הוראות, תקנות.
<נעה בן שבת: אדוני, יש כאן כל מיני הערות לנוסח.
<נעה בן שבת: לנו יש שגרה קבועה לגבי ניסוח, יש כללים בחוק הפרשנות לגבי ניסוח, מה אומרת המילה יקבע, היא אומרת שזה ייקבע בתקנות.
<נעה בן שבת: אני מציעה לא להעלות עכשיו כל מיני הוראות ניסוח שאחרי כן נחזור בנו והממונה על הנוסח למשל תצטרך לכתוב יקבע בלי להגיד תקנות.
<נעה בן שבת: כל הדיון הזה נראה לי מיותר.
<מוני מעתוק: המילה צריכה להיות ברורה שמדובר בתקנות.
<דן אורן: מה ששייך לנוסח, לא נעכב כעת את הוועדה.
<נעה בן שבת: המילה הוראות, כשאומרים שהשר יקבע הוראות, השמאות היא בקביעה בתקנות.
<נעה בן שבת: זה לא אני אומרת אלא חוק הפרשנות אומר.
<אבי ניסנקורן: אני חושב ששני הסעיפים האלה צריכים להיות באישור הוועדה.
<נעה בן שבת: לזה רציתי להתייחס.
<דן אורן: יש הוראה כללית בסוף הפרק לפי כל התקנות של חוק השוויון, זה כבר קיים בחוק השוויון, לפי הפרק הן באישור הוועדה ובהתייעצות עם הנציבות ועם ארגונים.
איציק שמולי: רק כדי להבהיר.
איציק שמולי: אנחנו מדברים על סעיפים (ז) ו-(ח) שזה ממילא באישור הוועדה?
יגאל גואטה: זה לא ממילא.
יגאל גואטה: מחקו את זה.
<נעה בן שבת: אני מיד אפנה לתיקון שמדבר על צווים באישור הוועדה.
<נעה בן שבת: בעמוד 14 יש אסופה של סעיף 5א, תיקון סעיף 17.
<נעה בן שבת: בסעיף 17(ד)(1) לחוק העיקרי, אחרי תקנות יבוא "וכן צווים שקבע שר הכלכלה והתעשייה לפי פרק זה".
<נעה בן שבת: הסעיף אומר: "תקנות לפי פרק זה", ואנחנו מציעים להוסיף לו "וכן צווים שקבע שר הכלכלה והתעשייה יותקנו בהתייעצות עם הנציבות, עם ארגונים העוסקים בקידום זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות בהתאם לעקרונות היסוד של חוק זה ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת".
<נעה בן שבת: זאת אומרת, יש לנו כאן שלושה גורמים.
<מוני מעתוק: כשכתוב צו, זה בסדר, כשכתוב תקנות, זה בסדר.
<מוני מעתוק: עם הוראות אני קצת פוחד.
<מוני מעתוק: ביקשתי דבר מאוד פשוט, שיהיה כתוב תקנות במקום הוראות.
<נעה בן שבת: אתה יכול להפנות היכן אתה רוצה להוסיף את המילה תקנות?
<נעה בן שבת: בנוסח אני מבינה, אבל איפה?
<מוני מעתוק: עמוד 6, סעיף (4).
<מוני מעתוק: "שר הכלכלה והתעשייה רשאי לקבוע תקנות".
<נעה בן שבת: אני אתקן את זה, אבל אני עוד פעם אומרת שאם הנסחית תגיד לי שלא כותבים כך בחקיקה, כמו שאני יודעת שהיא תגיד, אנחנו נוריד את המילה תקנות.
<נעה בן שבת: אנחנו רק שמבהירים לפרוטוקול.
אלי אלאלוף: אם בניסוח הסופי לא ייאמר תקנות, אנחנו מקבלים את זה.
<נעה בן שבת: שר הכלכלה והתעשייה רשאי בצו, כפי שאמרנו, זה בהתייעצות עם הנציבות ועם ארגונים ובאישור הוועדה.
<נעה בן שבת: (ז) שר הכלכלה והתעשייה, רשאי, בצו, להוסיף על התוספת הרביעית, ובלבד שלא יוסיף כאמור אלא תנאים המאפיינים אוכלוסיות שיש קושי בשילובן בשוק העבודה.
יגאל גואטה: למה מחקתם באישור הוועדה?
<קריאה: זה מופיע בחוק.
<נעה בן שבת: קיבלנו הערות שונות לגבי כל מיני גופים שמבקשים להתייעץ אתם.
<נעה בן שבת: אני מבקשת, אדוני, אם אפשר, שגם כאן אישור הוועדה יבוא במקום משקל ההתייעצויות.
<נעה בן שבת: (ח) שר הכלכלה והתעשייה רשאי לקבוע – גם כאן, שוב, בהתייעצות כי אמרנו שצווים של שר הכלכלי דורשים את ההתייעצות עם הגורמים האלה ואישור הוועדה - בצו, לגבי מעסיק ציבורי גדול או מקום עבודה מסוים בו, או לגבי סוגים של מקומות עבודה, כי לעניין סעיף קטן (ב) לא יובאו במניין עובדים בתפקידים מסוימים שייקבעו, בשל אופיו ומהותו של התפקיד.
יואב קיש: זה באישור הוועדה.
<עופר בן אליעזר: אנחנו מבקשים להיות גם שותפים להתייעצויות.
<עופר בן אליעזר: במרכז השלטון המקומי, ברשויות המקומיות, יש מגוון תפקידים כמו למשל, אני אתן דוגמה אחת, מצילים.
<אבי ניסנקורן: אני לא מצליח להבין את זה.
<אבי ניסנקורן: בכל מקום עבודה יש תפקידים שלא יכולים להיכנס לתוך חמשת האחוזים.
<אבי ניסנקורן: אין מצילים, אבל יש פקידים.
<אבי ניסנקורן: אם כל הרעיון הוא שעכשיו יבואו וידללו את כל התפקידים האלה ויעמיסו את העומס על אחרים ויעשו חמישה אחוזים אצל אחרים, אנחנו נרוקן את כל החוק הזה מתוכן.
<אבי ניסנקורן: אני חייב להגיד עוד משהו.
<אבי ניסנקורן: החוק הזה של חובת ייצוג הולם קיים משנת 1998.
<אבי ניסנקורן: לכאורה גם היום חלה חובה על רשות מקומית לקיים את החוק הזה.
<אבי ניסנקורן: אנחנו נמצאים כאן אחרי עשרים שנים כי הרשויות המקומיות לא עשו כלום.
<עופר בן אליעזר: זאת אומרת, זה חוק לרשויות המקומיות?
<אבי ניסנקורן: אני מדבר עכשיו גם על גופים ציבוריים אחרים.
<אבי ניסנקורן: אתה מדבר עכשיו כנציג מרכז השלטון המקומי.
<עופר בן אליעזר: כן.
<אבי ניסנקורן: גם רשויות מקומיות לא עשו וגם מעסיקים פרטיים לא עשו וגם מעסיקים ציבוריים לא עשו.
<אבי ניסנקורן: אנחנו נמצאים כאן אחרי עשרים שנים שלא עשו כלום.
<אבי ניסנקורן: מי שמנסה עכשיו לדלל את החוק הזה כשלא עשו כלום ולהביא למצב שקיים היום, הרי החובה קיימת כבר היום.
<אבי ניסנקורן: אנחנו נדרשים כאן לקבוע כללים, חובה וכולי כי הייתה חובה על פי חוק, גם אצלכם ברשויות המקומיות, וזאת לא חובה חדשה.
<אבי ניסנקורן: זאת חובה שקיימת כבר עשרים שנים ורק עכשיו מיישמים אותה.
<אבי ניסנקורן: כאשר מיישמים אותה, צריך מאוד להיזהר לא לעשות החרגות שבסוף יביאו למצב שבאנו לברך ויצאנו מקללים.
<אבי ניסנקורן: אנחנו אומרים מאה אנשים, אנחנו נותנים סמכויות לשר הכלכלה, הכול כפוף לוועדה, אבל אם אנחנו נשים יותר מדי חורים בתוך העניין הזה, חובת הייצוג ההולם שדרך אגב היא חשובה לכולנו, עם כל הכבוד, אין כאן עלות תקציבית.
<אבי ניסנקורן: אני לא מקבל את מה שאמרת לפני כן.
<אבי ניסנקורן: התפקיד של הממונה הוא אחד התפקידים שלו והוא לא חייב להיות תפקידו הבלעדי והנושא של קליטת עובד עם מוגבלות, כתוב, אלה משרות פנויות בתקן או משרות שהתפנו.
<אבי ניסנקורן: אתה לא נדרש לקלוט כאן אנשים מעבר לתקן שלך.
<אבי ניסנקורן: אני לא מבין את העניין הזה.
<אבי ניסנקורן: עובד עם מוגבלות הוא לא פחות יעיל, הוא לא פחות מקצועי, הוא לא פחות תורם מכל עובד אחר.
<אבי ניסנקורן: אין כאן איזשהו כתם שאנחנו באים ואומרים שאנחנו צריכים לקלוט עובדים עם מוגבלות להעמיס כאן עומד.
<אבי ניסנקורן: כל המחקרים הכלכליים אומרים שהעסקת עובד עם מוגבלות חוסכת כסף לאוצר המדינה.
<אבי ניסנקורן: אני חושב שבסופו של דבר רשות מקומית שתעסיק עובדים עם מוגבלות תבורך בזה והיא תהיה יותר יעילה.
<אבי ניסנקורן: אין בעיה שעובד עם כיסא גלגלים ישב בקול-סנטר בתוך רשות מקומית בהעסקה ישירה או יהיה עובד סוציאלי או יהיה מורה.
<אבי ניסנקורן: לכן אני לא מבין כל הזמן את הגישה הזאת ואת הדיבור על עלות תקציבית.
<אבי ניסנקורן: אין לך כאן עלות תקציבית.
<אבי ניסנקורן: בחוק הזה אין עלות תקציבית.
<עופר בן אליעזר: יש עלות תקציבית אבל זה לא רלוונטי כרגע כי אני חושב שהדבר הזה מבורך ואמרתי את זה מהתחלה.
אלי אלאלוף: גם מקופת חולים שאלו איפה ימצאו 550 רופאים עם מוגבלות.
אלי אלאלוף: בבקשה, יש לך עוד אלף תפקידים נוספים.
אלי אלאלוף: אתה אומר או המצילים, או עוזרות בגני הילדים.
<אבי ניסנקורן: אבל החובה היא כוללת.
<עופר בן אליעזר: בסדר, אבל בסוף הרשות בתוך כל הדבר הזה צריכה בהחלט לקיים את החוק אבל צריך למצוא את האיזון הנכון כדי שיהיה אפשר באמת לקיים את החוק.
<אורן הלמן: אני רוצה להמליץ לרשויות המקומיות שמשום מה יש לי את התחושה שאתם לא כל כך רוצים למרות שאתם מברכים על החוק כל הזמן.
<אורן הלמן: היו לכם 68 שנים ועכשיו תקבלו עוד חמש.
<אורן הלמן: יש לכם 73 שנים כדי ליישם את הדבר הזה שקורה בכל העולם המערבי.
<אורן הלמן: תבואו לחברת החשמל שגם בה יש עובדים מקצועיים ומפעלים ופועלים, יש שם פועלים שהם על הרצף האוטיסטי, יש פועלים שהם נמוכי קומה.
<אורן הלמן: תאמין לי, תמצאו שם הכול.
<אורן הלמן: יש 880 אלף אנשים עם מוגבלות במדינת ישראל.
<אורן הלמן: תפסיקו לחפש תירוצים ותתחילו למצוא עובדים עם מוגבלות.
<אורן הלמן: תפסיקו עם התירוצים.
<נתי ביאליסטוק כהן: אני רק מציע לשנות בטרמינולוגיה את המילה תפקיד למילה מקצוע.
<נתי ביאליסטוק כהן: תפקיד זה לא כל כך ברור.
<נתי ביאליסטוק כהן: אנחנו מדברים בסוף על מקצועות.
אלי אלאלוף: באיזה סעיף זה?
<נתי ביאליסטוק כהן: בסעיף 9א.
<נעה בן שבת: דיברנו על אופיו ומהותו של התפקיד כי זה גם ניסוח שמשמש אותנו כבר בחוק שוויון הקיים.
<נעה בן שבת: מדובר על אופיו ומהותו של התפקיד.
<נתי ביאליסטוק כהן: זה גם יותר מדויק.
<נתי ביאליסטוק כהן: ביטוח לאומי עובד לפי מפתח מקצועות, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה עובדת לפי מפתח מקצועות.
<נעה בן שבת: אנחנו אומרים שזה תואם את מה שכתוב היום בחוק.
<נעה בן שבת: היום מדובר על אופיו ומהותו.
<נעה בן שבת: 9ב.
<נעה בן שבת: עיבוד מידע בדבר ייצוג הולם בידי המוסד לביטוח לאומי זאת החלופה שנבחרה ובאמת המוסד לביטוח לאומי התגייס לצורך העניין הזה.
<נעה בן שבת: משרד הכלכלה והתעשייה יעביר למוסד לביטוח לאומי רשימה מעודכנת של המעסיקים הציבוריים הגדולים, למעט גופים שסעיף זה לא חל עליהם – יש לנו כאלה גם בחוק שירות המדינה (מינויים) או למשל צה"ל שהוא גוף שלא חל עליו - למטרת עיבוד מידע לפי סעיף זה.
<דפנה מאור: כמו שהעברתי הבוקר במייל לכל מי שקיבל את הטיוטה, אין לנו במשרד הכלכלה יכולת לתת רשימה כזאת.
<דפנה מאור: זאת החלטה שאני לא מבינה מה הבסיס שלה שדווקא אנחנו נהיה אלה שניתן את הרשימה הזאת.
<דפנה מאור: צריך למצוא גורם שזאת המומחיות המקצועית שלי.
<נעה בן שבת: בואי נבהיר מה הרשימה.
<נעה בן שבת: מה הקושי הגדול של הרשימה.
<נעה בן שבת: אנחנו צריכים רשימה של גוף ציבורי שנמנה בהגדרה גוף ציבורי, הוא לא שירות המדינה כי לשירות המדינה יש הוראות משלו, והוא מעסיק מעל מאה עובדים.
<דפנה מאור: גם היום כאשר אנחנו מקבלים בקשה להתאמות – כמו שאתם יודעים, בקשה להתאמות במקומות העבודה אינם זכאים גופים ציבוריים שיש לגביהם רשימות – נעשית בדיקה פרטנית לגבי כל גוף וגוף.
<דפנה מאור: אין לנו איזושהי רשימה שאני יכולה לבוא ולומר - - -
<קריאה: ברור שאין.
<קריאה: השאלה כמה זה מורכב לעשות את זה.
<דפנה מאור: אני חושבת שזה לא התפקיד שלנו.
<קריאה: זאת פעם אחת לעשות רשימה כזאת.
<אבי ניסנקורן: לקחתם על עצמכם את התפקיד לרכז.
<דפנה מאור: לא, לא לקחנו על עצמנו את התפקיד לרכז.
<אבי ניסנקורן: לפני רגע אמרת.
<דפנה מאור: יש כאן הבדל מהותי.
<דפנה מאור: להנחות כל מעסיק באשר הוא מעסיק - - -
אלי אלאלוף: את מכירה גוף שיכול לעשות מה שאת לא רוצה לעשות?
<דפנה מאור: אין לי מושג.
<דפנה מאור: אולי במשרד האוצר יש מישהו שמטפל בזה.
<אבי ניסנקורן: אז תפנו למשרד האוצר.
<אבי ניסנקורן: בסוף צריך משרד אחד שיפקח על הכול.
<אבי ניסנקורן: הרי זה בסוף מה שרציתם.
<אבי ניסנקורן: יש כאן את שר הכלכלה ואתם לקחתם על עצמכם כאן תפקידים.
<דפנה מאור: אנחנו לא לקחנו על עצמנו לפקח.
<דפנה מאור: אני מזכירה לך שדובר על אכיפה - - -
יואב קיש: אבל תביני על מה מדברים.
יואב קיש: מדברים על עבודה מסוימת שאולי תארך חודש-חודשיים, שפעם אחת עושים מעבר על כל היחידות ובודקים מה מספר העובדים שיש באותה יחידה ומכינים רשימה של המעסיקים הציבוריים הגדולים.
יואב קיש: פעם אחת עשיתם את זה ועכשיו אם נכנס או יוצא גוף, זה לא כזה דרמטי.
יואב קיש: זה קורה בשוטף.
יואב קיש: אני אומר לך בכנות שזאת נראית לי קצת קטנוניות.
<דפנה מאור: אולי זאת נראית לך קטנוניות, אבל המטה הוא בן אדם אחד.
יואב קיש: זאת ההזדמנות לקבל תקנים.
<דפנה מאור: כמו שקיבלתי תקנים עד היום.
אלי אלאלוף: אנחנו נביא את זה כחוק וזהו.
אלי אלאלוף: תתארגנו בהתאם.
<נעה בן שבת: כל אחד מהגופים המנויים בטור א' בתוספת הרביעית יעביר למוסד לביטוח לאומי עד ליום 31 במרס – הצעתו של המוסד לביטוח לאומי – אחת לשנה – החל משנת - אחרי כן נדבר על איזו שנה – את מספרי הזהות של כל מי שעד למועד הקובע הכיר בו, לפי הנתונים שבטור ב' בתוספת הרביעית, תוך ציון הפרט או פרט המשנה, לפי העניין, בתוספת הרביעית שלגביו מועבר המידע.
<נעה בן שבת: אני מתנצלת על הבעיות בניסוח.
<נעה בן שבת: כל אחד מהגופים צריך להעביר למוסד לביטוח לאומי עד 31 במרס את מספרי הזהות של מי שאותו גוף הכיר בו, לפי הנתונים שבטור ב' שבתוספת הרביעית, תוך ציון הפרט או פרט המשנה, לפי העניין, בתוספת הרביעית שלגביו מועבר המידע.
יואב קיש: ואת זה להעביר לגבי העובדים של אותו גוף.
יואב קיש: סך כל העובדים.
<נעה בן שבת: לא העובדים של אותו גוף.
<נעה בן שבת: היתרון במוסד לביטוח לאומי הוא שהעובדים של כל הגופים מדווחים לו ויש לו את הנתונים האלה.
<נעה בן שבת: אנחנו מבקשים כאן שאותו גוף שהכיר למשל בדרגת נכות של ארבעים אחוזים או גוף שנתן שיקום מקצועי או הפעיל תכניות תעסוקה, אותם גופים הם אלה שיעבירו את המידע תוך ציון הפרט, באיזה פרט הם מדברים כדי שאפשר יהיה לעשות את השיוך של ההתאמות.
<נעה בן שבת: אולי נראה רגע את התוספת הרביעית שמופיעה בהמשך.
<נעה בן שבת: התוספת הרביעית אומרת: "תוספת רביעית (סעיף 9א(א), ההגדרה "עובד עם מוגבלות משמעותית") טור א' טור ב' הגורם ממנו תנאים שמתקיימים באדם עם מוגבלות לעניין היותו עובד עם מוגבלות יתקבל המידע משמעותית המוסד לביטוח לאומי, (1) גורם שהוסמך לאשר נכות לפי כל דין אישר לגביו בכתב שדרגת משרד הביטחון, מס נכותו היא ארבעים אחוזים לפחות.
<נעה בן שבת: לעניין זה יראו קביעת אחוזי הכנסה מוגבלות בניידות לפי הסכם בדבר גמלת ניידות שנערך לפי סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995 כקביעת דרגת נכות בידי גורם מוסמך כאמור).
<נעה בן שבת: הנתונים האלה יכולים להתקבל על ידי המוסד לביטוח לאומי, משרד הביטחון ומס הכנסה.
<נעה בן שבת: אלה גורמים שהיום קובעים אחוזי נכות כאלה.
<נעה בן שבת: גורם שהוסמך לאשר נכות לפי כל דין אישר לגביו בכתב שדרגת נכותו היא עשרים אחוזים לפחות, והוא - נדרש תנאי נוסף שיפורט כאן בפסקאות הבאות אבל התנאי הזה של העשרים אחוזים לפחות, שוב, המוסד לביטוח לאומי, משרד הביטחון ומס הכנסה ימסרו את המידע הזה.
<נעה בן שבת: הוכר כזכאי לשיקום תעסוקתי מחמת מוגבלותו לפי פרקים ה' או ט' לחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995.
<נעה בן שבת: זה המוסד לביטוח לאומי ימסור.
<נעה בן שבת: משוקם או זכאי לשיקום תעסוקתי לפי חוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי"ט-1959 (נוסח משולב).
<נעה בן שבת: כאן הייתה בקשה של משרד הביטחון.
<נעה בן שבת: אתם אולי רוצים להציג את הבקשה שלכם?
<פזית תדהר: הלשכה המשפטית, משרד הביטחון.
<פזית תדהר: ייעוץ משפטי לאגף השיקום.
<פזית תדהר: אנחנו ביקשנו שלגבי נכי צה"ל, למעשה בכלל תהיה פסקה נפרדת, שזה לא יהיה תחת הכותרת של עשרים אחוזים לפחות מאחר שלפי חוק הנכים (תגמולים ושיקום), נכים שזכאים לשיקום וזכאים בעצם גם לסיוע בהשמה בעבודה, כל נכה שמקבל תגמול חודשי, קרי, מ-1996 אלה נכים בעלי דרגת נכות של עשרים אחוזים ומעלה, ויש את הנכים בדרגות נכות עשר עד 19, הנכים הוותיקים שהוכרו בעבר שגם הם זכאים לשיקום תעסוקתי.
<פזית תדהר: לכן לפחות לגבי נכי צה"ל אנחנו מבקשים שדרגת הנכות המזכה תהיה מעשרה אחוזים לגבי הוותיקים ומעשרים אחוזים לגבי החדשים.
איציק שמולי: על איזה מספרים אנחנו מדברים לגבי הוותיקים?
<פזית תדהר: אין לי כאן את המספרים המדויקים.
<פזית תדהר: בסך הכול נכי צה"ל שזכאים לתגמולים, מדובר בכ-56-57 אלף נכים, מתוכם ה-10-19 אחוזי נכות של הוותיקים, אני חושבת שזה באזור העשרים אלף אבל אני לא סגורה על המספר.
איציק שמולי: הם מורידים אותנו מעשרים אחוזים לעשרה אחוזים.
<קריאה: גם עשרים אחוזים זה די נמוך.
איציק שמולי: היינו בדיונים מתמשכים אתכם והלכנו כלפי משרד הביטחון צעד אחרי צעד אחרי צעד ובדיון האחרון הפנימי שהיה, הוסכם על עשרים אחוזים.
איציק שמולי: אני חושב שההצעה שאת מבקשת כאן, היא למעשה מעקרת את ההסכמות אליהן הגענו.
<פזית תדהר: אני באופן אישי לא הייתי שותפה לדיונים הללו, אבל בכל מקרה מבחינת חוק הנכים, אלה נכים שזכאים לשיקום תעסוקתי.
<פזית תדהר: כלומר, משרד הביטחון בכל מקרה מחויב להם.
<פזית תדהר: אני אציין עוד משהו למרות שעוד לא הגענו לחלק הזה בחוק, אבל מכוח חוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה) והתקנות מכוחו, ממילא לנכי צה"ל ולמשפחות השכולות יש עדיפות בקבלה לעבודה.
איציק שמולי: זה בא לידי ביטוי בחוק הזה באופן דרמטי.
יואב קיש: קיימנו את הדיון הזה גם בנכות הכללית.
יואב קיש: מה שאמר כאן יושב ראש ההסתדרות אבי ניסנקורן, גם עלה.
יואב קיש: אנחנו לא כאן במהלך של לעשות חוק שאין לו משמעות ושנכות מאוד קלה תיחשב בחוק הזה וגמרנו ולא עשינו כלום.
יואב קיש: אמרנו איזשהו רף שמהווה נכות משמעותית מסוימת שהיא עדיין מאפשרת עבודה כמובן.
יואב קיש: לכן העשרה אחוזים עליהם את מדברת, אני מבין שאתם רוצים להכניס גם את זה, אבל זה כמו שניקח גם ארבעים אחוזים בנכות ביטוח לאומי ונוריד אותה לעשרים אחוזים או לעשרה אחוזים.
יואב קיש: אז לא, הגדרנו רף מסוים שבאמת מבחין גם במידה מסוימת בין שלל הנכויות ומדבר על נכות שהיא מעבר לנכות קלה מאוד, נקרא לזה כך.
יואב קיש: אני לא רוצה להיכנס להשוואות כי כל אחד עם הנכות שלו ועם המוגבלות הספציפית שיכולה להיות מרכיב אישי ומשפיע מאוד ברמה האישית על אותו אדם.
יואב קיש: אבל ברמה הכללית, כשבסוף באים לדון על סך כל הסטטיסטיקות ועל סך כל המספרים, זאת הייתה כוונת המחוקק ולכן לא ראוי לדבר על עשרה אחוזים נכות.
יואב קיש: אני בהחלט שמח לשמוע שגם כך הם מועדפים בחקיקה אחרת אבל לא בחקיקה הזאת.
יואב קיש: אנחנו נקפיד על ההגדרות שהגדרנו.
<נעה בן שבת: משרד הכלכלה (ג) זכאי לתכנית תעסוקה לאנשים עם מוגבלות מטעם והתעשייה משרד הכלכלה והתעשייה.
<נעה בן שבת: הנתון הזה יתקבל מטעם משרד הכלכלה והתעשייה.
<נעה בן שבת: משרד הכלכלה (3) הוא זכאי לשכר מינימום מותאם לפי סעיף 17(ב) לחוק שכר והתעשייה מינימום, התשמ"ז-1987.
<נעה בן שבת: פסקה (4) התייחסה לנושא של משתקמים אבל הורדנו את זה כי יש הנחה שבוודאי המשתקמים נכנסים לארבעים אחוזים, לאחד מהקריטריונים האחרים.