GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אליעזר יפה: הבנים שלי מתנדבים במד"א.
בצלאל סמוטריץ': חמור מאוד.
<נעה בן שבת: השאלה מהי הכפיפות.
בצלאל סמוטריץ': אם יש מורה בכיתה, הבת לא תהיה בת שירות באותה כיתה.
אלי אלאלוף: כפיפות ישירה וכפיפות מינהלית.
אלי אלאלוף: אפשר להוסיף שהאבא לא יחתום על נוכחות.
בצלאל סמוטריץ': אפשר להחליט שבמצב כזה, מישהו אחר יחתום.
<נעה בן שבת: השאלה אם אנחנו לא מפספסים.
<נעה בן שבת: אומרים כפיפות מינהלית וכפיפות ישירה, זאת אומרת, המנהל הראשי של הגוף.
אלי אלאלוף: מנהל בית החולים שהבת שלו מתנדבת במחלקה זו או אחרת, זאת כפיפות?
אלי אלאלוף: זאת לא כפיפות.
אלי אלאלוף: כפיפות ישירה זה כאשר אחות ממונה עליה וצריכה לחתום.
<דרור גרנית: אדוני היושב ראש, אני בכל זאת רוצה לנסות להגן על העמדה שהוצגה כאן בנוסח הסעיף.
<דרור גרנית: כפי שאדוני אומר פעם אחר פעם בישיבות האלה, מדובר בעצם בכספי ציבור, במשאבי ציבור, כי את רוב התקנים מממנת המדינה.
אלי אלאלוף: יש לי כאן דוח לפיו שישה מיליון שקלים באים מגופים פרטיים.
<דרור גרנית: אמרתי הרוב.
בצלאל סמוטריץ': ולכן מה?
בצלאל סמוטריץ': כיוון שאלה כספי ציבור, כולם בחזקת גנבים?
<דרור גרנית: חס וחלילה.
מיקי לוי: ניזהר בכספי ציבור.
בצלאל סמוטריץ': המדינה היום מפריטה את כל השירותים שלה ואז היא עושה את המוות לאותן עמותות אליהן היא הפריטה את השירותים ומחפשת אותן כאילו הם גנבים שבאים לשדוד את הקופה הציבורית.
<נעה בן שבת: קרבת המשפחה כשלעצמה, האם היא ניגוד עניינים?
<נעה בן שבת: האם היא יוצרת איזה חשש שלא באמת מבצעים את השירות הלאומי?
בצלאל סמוטריץ': רק בניהול ישיר.
בצלאל סמוטריץ': נקודת המוצא שלי היא שאנשים הם ישרים והגונים.
בצלאל סמוטריץ': מי שבא לשירות לאומי, רוצה לעשות שירות לאומי.
בצלאל סמוטריץ': מי שעובד בכזה מקום, שירות לאומי הרי לא עושים בחנות מכולת אלא עושים במקומות ציבוריים עם אינטרס ציבורי.
בצלאל סמוטריץ': מי שמנהלת בית ספר, עמותה, בית חולים, היא פועלת לטובת העניין ולא מחפשת לא לתחמן ולא לגנוב מהקופה הציבורית.
<דרור גרנית: אני רוצה לומר שני דברים.
אלי אלאלוף: כספי ציבור, זה עניין יקר לכולם.
<דרור גרנית: ראשית, מדובר בכספי ציבור.
<דרור גרנית: אדוני צודק שזה הרוב, אני לא אומר שזה הכול.
<דרור גרנית: לעניין ניגוד עניינים אני אומר שהתפיסה המשפטית המאוד רווחת בכל ההקשרים היא שביגוד עניינים אתה חייב למנוע גם את מראית העין של ניגוד העניינים ולא רק את הניגוד בפועל.
<דרור גרנית: זאת אומרת, גם אם שני הצדדים שלכאורה יש בהם ניגוד עניינים ביניהם או אותה קרבה משפחתית, הם שניהם זכים, טהורים וצדיקים ואין חולק על כך, עדיין מראית העין נוגסת בלגיטימציה הציבורית.
אלי אלאלוף: בבית המשפט העליון היו שופטים עם קרבה משפחתית.
<דרור גרנית: הדבר הזה אכן עורר ביקורת ציבורית.
בצלאל סמוטריץ': לכן אני אומר איפה הגבול.
<דרור גרנית: עוד משפט אחד ואני מסיים.
<דרור גרנית: הנקודה הנוספת שאני רוצה לומר היא בעצם המשפט הראשון שאמרתי.
<דרור גרנית: יש כ-5,000 גופים מפעילים ועתידים להיות כנראה עוד לאורך הזמן.
<דרור גרנית: כלומר, בתפיסה של הרשות כמי שמבקשת להרחיב את אפשרויות השירות הלאומי, התפיסה היא שיהיה מגוון מאוד רחב של גופים מפעילים ובהינתן הדבר הזה, בעצם צריכה להישאל שאלה, אם אדם שיש לו מגוון כל כך רחב של אפשרויות שירות חייב לשרת דווקא באותו גוף אחד יחיד שבו אבא שלו מנהל.
בצלאל סמוטריץ': למה חייב?
בצלאל סמוטריץ': אני רוצה.
בצלאל סמוטריץ': זה הכי טוב לו והוא יעשה שם עבודה הכי טובה ויתפתח הכי הרבה.
בצלאל סמוטריץ': הבן של מח"ט גבעתי לא יכול להיות בחטיבת גבעתי?
בצלאל סמוטריץ': כמה אפשרויות יש לך בצבא?
בצלאל סמוטריץ': אני לא מכיר שום כלל שאוסר על חייל לשרת בחטיבת גולני כי אבא שלו מח"ט גולני.
בצלאל סמוטריץ': אתה יכול להגיד שלא תשים אותו תחת ה-מ"מ או ה-מ"פ הזה.
בצלאל סמוטריץ': אח שלך מ"מ ו אני לא אשים אותך במחלקה שלו אבל אם אבא שלך מח"ט יש לך בעיה להיות חייל בחטיבה?
<אוריאנה אלמסי: אולי אפשר לסייג את זה ולומר גופים מפעילים קטנים.
<אוריאנה אלמסי: יש נקודה עליה צריך לתת את הדעת והיא שיש בעיה בתקני חוץ.
<אוריאנה אלמסי: אם ילדה מבאר שבע רוצה לשרת בסורוקה ואבא שלה עובד שם והיא לא יכולה, היא לא תוכל לשרת כי אין תקן חוץ.
<קריאה: יש הרבה גופים אחרים בבאר שבע.
<יואב ארבל: בחוק שירות לאומי אזרחי שמטפל במסלול של החרדים, הסעיף הזה נמצא.
בצלאל סמוטריץ': תיזהרו משאלות קיטבק כי נעשה תיקון עקיף.
אלי אלאלוף: לא יכולים כי זאת ועדה משותפת עם חוץ וביטחון.
<נעה בן שבת: אנחנו נרצה לעשות כאן תיקונים לחוק שירות לאומי אזרחי.
<נעה בן שבת: אני מבינה שאתה אומר שגם שם נדון הנושא הזה.
<יואב ארבל: הנושא נדון באריכות.
<נעה בן שבת: קרבת המשפחה כן מעוררת חשש.
אלי אלאלוף: בוא נגיד שבתנאי שזה לא יוצא ניגוד עניינים ואין כפיפות ישירה ואין כפיפות מינהלית.
<נעה בן שבת: איך הם ידעו על הדבר הזה?
<נעה בן שבת: האיסור על ניגוד העניינים אומר שאם יש ניגוד עניינם, תודיע ואז נוכל לבחון האם זה מותר או לא.
<נעה בן שבת: הצד ההפוך שיוצר חשש לניגוד עניינים, הוא לא ניתן לפיקוח כי אתה לא יודע מראש האם יש ניגוד עניינים או לא.
<נעה בן שבת: אתה לא יודע על מה להצביע ומה החשש עליו אתה מצביע.
<נעה בן שבת: למעט במקרים האלה של כפיפות ישירה.
אלי אלאלוף: אני אומר כפיפות ישירה ומינהלית.
אלי אלאלוף: לא צריך לסבך.
אלי אלאלוף: אני אומר לכם, ובוודאי תפסלו את זה, שמבחינה פדגוגית חינוכית, יש בנות וגם בנים שיגיעו למקום מפני שיש השגחה משפחתית.
אלי אלאלוף: זה נותן את הביטחון לילד או לילדה לבוא ולשרת במקום כזה.
<יואב ארבל: אמר דרור ואני חוזר על זה שיש את העניין של הנראות.
<יואב ארבל: אנחנו רוצים שהשירות הלאומי ייראה מכל הכיוונים גם כשירות ממלכתי.
בצלאל סמוטריץ': הוא ייראה כמו צה"ל.
<נעה בן שבת: התחייבות של הגוף המפעיל כלפי הגוף המוכר, לאפשר לגוף המוכר לבקר ולבדוק שהגוף המפעיל מקיים את ההוראות לפי חוק זה.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן על אותה בקרה שעושה הגוף המוכר אצל הגוף המפעיל והיא צריכה להיות מוסכמת.
<נעה בן שבת: דורשת הסכמה.
<נעה בן שבת: התחייבות של הגוף המפעיל לנהל רישום התייצבות יומי של המתנדבים.
<נעה בן שבת: הוראות לעניין הפסקת ההתקשרות אם הגוף המפעיל יחדל לעמוד בתנאי האישור או שהאישור שניתן לו יפקע מכל סיבה אחרת.
<נעה בן שבת: יש כאן התקשרות וגם ההתקשרות הזאת, צריך להפקיע אותה במקרה של אי עמידה בדרישות.
בצלאל סמוטריץ': אני רואה שזאת דרכו של כל החוק הזה, מי שניסח אותו ניסוח אותו כך שהכול מאוד מפורט ואין שום סעיפים כלליים.
בצלאל סמוטריץ': תכניסו הסכם בתוספת לחוק.
בצלאל סמוטריץ': או שמוסיפים איזשהו שיקול דעת שהגוף המוכר יכול לדרוש דרישות נוספות.
<יואב ארבל: יכול.
<יואב ארבל: זה בין היתר.
<יואב ארבל: אלה רשימה של דברים שבין היתר יהיו בהסכם.
<יואב ארבל: מעבר לזה, הוא יכול להוסיף עוד הרבה דברים.
<יואב ארבל: אין בעיה.
<יואב ארבל: אלה רק הדברים שחשוב לנו שיהיו.
בצלאל סמוטריץ': אני מוכן שיהיה כמו בצבא.
בצלאל סמוטריץ': בחור ישיבה, עושים לו בדיקות.
בצלאל סמוטריץ': בצבא עושים לו בדיקות וגם בשירות לאומי.
<ידעיה לוין: גם היום יש רישום.
<ידעיה לוין: אנחנו מנהלים גם היום את הרישום.
<ידעיה לוין: גם היום יש רישום יומי.
בצלאל סמוטריץ': אני מניח שיש מקום שלגוף המפעיל יש שיקול דעת, אם למשל יש בת שיש לה בעיות.
בצלאל סמוטריץ': דיברנו על אוכלוסיות מצוקה לדוגמה.
<נעה בן שבת: מדובר על שעות בממוצע ויש אפשרות לאנשים עם מוגבלות להפחית את השעות.
בצלאל סמוטריץ': אני מניח שיש שיקול דעת.
<נעה בן שבת: הכול באישור הרשות.
<נעה בן שבת: גוף מוכר יערוך הסכם התקשרות בכתב עם כל מתנדב שהוא מפנה לשירות, אשר יסדיר את היחסים ביניהם.
<נעה בן שבת: בהסכם זה ייכללו, בין השאר, כל אלה: הכתובת ומספר הטלפון של הגוף המפעיל ושל המקום שבו ישרת המתנדב בפועל.
<נעה בן שבת: תיאור התפקיד בו ישרת המתנדב.
<נעה בן שבת: מועד תחילת השירות של המתנדב ומשך השירות.
<נעה בן שבת: זכויות המתנדב לפי סעיף 10.
<נעה בן שבת: תנאי השירות של המתנדב לפי ההוראות סעיפים 8 ו-9 לרבות ימי השבוע והשעות שבהן תתבצע הפעילות.
<נעה בן שבת: פרטי חשבון הבנק של המתנדב, שאליו יועברו התשלומים שהמתנדב זכאי להם.
<נעה בן שבת: שמו של עובד הגוף המוכר האחראי על ליווי המתנדב ודרכי ההתקשרות עמו.
<נעה בן שבת: הצהרה של המתנדב בדבר קיומה או העדר קיומה של קרבה משפחתית שלו לעובד מעובדי הגוף המפעיל.
<נעה בן שבת: כמו שאמרתם, אנחנו פשוט מצמצמים את הקרבה המשפחתית לקרבה משפחתית בכפיפות ישירה או מינהלית.
בצלאל סמוטריץ': אני רוצה להעיר הערה הפוכה להערתי קודם.
בצלאל סמוטריץ': אני חושב שבמערכת היחסים שבין הגוף המוכר לבין המתנדב או המתנדבת כן היה ראוי לייצר חוזה אחיד.
בצלאל סמוטריץ': נקודת המוצא שלי היא שהגוף המפעיל לא יכול לעשות משא ומתן, להתמקח ולהתווכח.
בצלאל סמוטריץ': שני שחקנים גדולים, זה קצת כמו חוק חוזה מפלה.
בצלאל סמוטריץ': בא המתנדב הקטן ואתה מתחיל לנהל משא ומתן על החוזה?
בצלאל סמוטריץ': הרי אין לו עורך דין והוא לא מבין בזה.
בצלאל סמוטריץ': נניח שמחר יחתימו אותו הגופים שאם בגללו הם יקבלו עיצום כספי, הוא צריך לשלם את העיצום הכספי הזה עם ריבית והצמדה?
<נעה בן שבת: ברור שאת זה צריך לאסור.
בצלאל סמוטריץ': ההסכם בין הגוף המוכר לגוף המפעיל, כתבנו מה צריך להיות ושיסדירו ביניהם עוד דברים.
בצלאל סמוטריץ': בין הגוף המוכר לבין האיש הקטן, המתנדב והמתנדבת, אנחנו צריכים להגדיר בדיוק מה יהיה החוזה ולוודא שלא מכניסים עוד כל מיני דברים שהאיש הקטן, בחור בן 18-19, לא יודע לקרוא חוזה.
<צבי במברגר: יש חוזה שמאושר על ידי הרשות.
בצלאל סמוטריץ': לפחות להכניס תנאי כזה גם בחוק.
בצלאל סמוטריץ': שיהיה סעיף שאומר שהחוזה בין הגוף המוכר לבין המתנדב יאושר.
בצלאל סמוטריץ': אדוני היושב ראש, זה מקובל שאת ההסכם הזה הרשות תצטרך לאשר?
אלי אלאלוף: שיהיה הסכם אחד.
<דרור גרנית: אם כך, אני אציע שהשר יוסמך או מנהל הרשות יוסמך לייצר.
<דרור גרנית: שוב, נכון להיום אין חוזה אחיד.
<דרור גרנית: לכל הגופים.
בצלאל סמוטריץ': מאוד חשוב שהוא יהיה אחיד.
<דרור גרנית: אני מציע שאם יש דוגמה שהרשות מייצרת, אולי נחשוב להסמיך את השר או את המנהל לקבוע זאת.
<קריאה: חוזה אחיד.
בצלאל סמוטריץ': פחות חשוב האחיד אלא חשוב שמאושר על ידי הרשות.
אלי אלאלוף: תביאו חוזה שאושר.
<נעה בן שבת: זאת הצעה אחרת.
בצלאל סמוטריץ': אני אמרתי שפשוט חשוב לי שהחוזה יהיה אחיד כי יכול להיות שיש ניואנסים, כמה רחוק הוא נוסע וכולי ולא תמיד חוזה אחד יכול להיות אחיד.
בצלאל סמוטריץ': בסוף החוזה צריך להיות מאושר על ידי הרשות.
בצלאל סמוטריץ': אותו גוף מוכר לא יכול לעשות מה שהוא רוצה.
אלי אלאלוף: גם חוזה שיש בו סעיפים פתוחים, נקרא חוזה אחיד.
אלי אלאלוף: אם אתה מאשר תאריכים, שעות פעילות וכולי, אתה יכול להשאיר את זה פתוח אבל שהחוזה יהיה חוזה אחיד לכולם ולא כל גוף מפעיל יחתים על חוזה אחר.
<נעה בן שבת: אותן הוראות שנוגעות לפעילות המיוחדת של הגוף המוכר, כמו שהם אמרו השתלמות כזאת או השתלמות אחרת שעורך הגוף המוכר, היא צריכה להיות בתוך אותו הסכם מראש?
בצלאל סמוטריץ': יהיה כתוב לכאורה שהמתנדב מחויב לציית לכל ההוראות, ההשתלמות וכולי שנותן לו הגוף.
בצלאל סמוטריץ': אני מניח שאתם תייצרו את החוזה הזה יחד עם הגופים.
<ארנה קוטלר: את שם הרכזת ואת דרכי ההתקשרות אתה?
בצלאל סמוטריץ': הצעתי שאדוני ינחה את הרשות לגבש את ההסכם הזה יחד עם הגופים.
אלי אלאלוף: זה יהיה כנספח לחוק שלנו.
<נעה בן שבת: כנספח או כתקנות או כחוזה לאישור?
אלי אלאלוף: אני לא יודע להבדיל מה יותר חשוב ממה.
אלי אלאלוף: את תחליטי.
<נעה בן שבת: אנחנו נתייעץ לגבי הנושא הזה.
אלי אלאלוף: אבל שזה יבוא לאישור בצורה זו או אחרת בחוק.
<ידעיה לוין: יש כאן הגדרה של ייערך הסכם התקשרות בכתב.
<ידעיה לוין: היום הוא במחשב וגם החתימה היא במחשב ועותק נשמר במחשב.
<ידעיה לוין: לא ברור לו האם זה סותר את זה, האם צריך משהו שנקרא?
אלי אלאלוף: אתה מתכוון למכשיר הזה שכותבים שום דבר ובסוף יש את השם שלך?
אלי אלאלוף: זה דורש מכשיר מיוחד.
<ידעיה לוין: זה לא דורש מכשיר מיוחד.
<ידעיה לוין: אני מציע שיהיה גוף מוכר, הסכם התקשרות עם כל מתנדב ולא בכתב אלא אם כן ההגדרה של מחשב זה נקרא בכתב.
<נעה בן שבת: אני חושבת שזה כולל גם את המחשב.
<נעה בן שבת: כל דרך שנכתב הדבר.
<נעה בן שבת: זה בדרישה.
אלי אלאלוף: שאפשר יהיה למצוא את המסמך.
<ידעיה לוין: הוא מתויק גם בתיקייה.
<נעה בן שבת: גוף מוכר ימסור עותק מהסכם שנחתם לפי סעיף קטן (א) או (ב), בתכוף לאחר חתימתו, לגוף המפעיל או למתנדב, לפי העניין.
<נעה בן שבת: האם את העותק הזה אתה אומר שאפשר לעשות ממוחשב?
<ידעיה לוין: ממוחשב בתיקייה אצלה.
<ידעיה לוין: יש לה תיקייה שלה וזה נמצא בתיקייה שלה.
<נעה בן שבת: אבל יש לה גישה לתיקייה הזאת?
<ידעיה לוין: לכל מתנדב בשירות יש אפשרות להיכנס עם שם וסיסמה למקום שלו ושם זה מתויק ויש את ההסכם.
<דרור גרנית: על השאלה הזאת אני לא אענה.
<נעה בן שבת: השאלה אם לכל המתנדבים יש גישה למחשב.
<דרור גרנית: ולמדפסת בבוא היום.
<צבי במברגר: כמעט כל השיח שלנו אתם הוא באמצעות המחשב.
<נעה בן שבת: כל המתנדבים, בכל מקום?
<צבי במברגר: המידע לגבי תשלומים והכול.
<ידעיה לוין: הכול.
<ידעיה לוין: זה כבר עובר לסמרטפון.
<דרור גרנית: אם אנחנו נעשה איזשהו סעיף של חוזה אחיד, כל הפירוט שבסעיף קטן (ב) צריך לרדת.
<דרור גרנית: נחשוב על זה.
<ידעיה לוין: עוד הערה, אם אפשר.
<ידעיה לוין: לכאורה למי שאין חשבון בנק, לא יכול להתנדב.
<ידעיה לוין: למתנדבים מהקיבוצים, מתנדבי הקיבוצים, אין להם חשבון בנק.
<ידעיה לוין: בחלק מהקיבוצים, בקיבוצים שלא עברו הפרטה ויש כאלה עדיין, הם מתנגדים באופן עקרוני שיהיה חשבון בנק.
<ידעיה לוין: גם לחיילים שם אין חשבון בנק.
<ידעיה לוין: השאלה אם יש דרך לפתור את זה.
<נעה בן שבת: אתה אומר של המתנדב, כמו משכורת.
<יואב ארבל: אנחנו רוצים שהכסף יגיע למתנדב ולא לחשבון של ההורים או של האחים כי זה פתח לדברים לא טובים.
בצלאל סמוטריץ': במגזר הערבי לכולם יש חשבונות בנק?
<ידעיה לוין: השאלה אם יש דרך להחריג את הקיבוצים.
<ידעיה לוין: צה"ל מעביר לקיבוץ.
<ידעיה לוין: בדקתי את זה.
<ידעיה לוין: בקיבוץ כפר עציון, צה"ל מעביר לקיבוץ.
<ידעיה לוין: כך גם בקיבוץ לביא.
<ידעיה לוין: יש קיבוצים שהם חריגים.
בצלאל סמוטריץ': אני לא חושב שצריכים להיות שונים מצה"ל בעניין הזה.
בצלאל סמוטריץ': תבדקו את זה.
<יואב ארבל: נבדוק את זה.
אלי אלאלוף: אני מציע שנאמץ את מה שקורה בצה"ל.
<יואב ארבל: אנחנו נבדוק בדיוק מה קורה שם.
<ידעיה לוין: יש קיבוצים שהם מופרטים ואין שום בעיה או שהם ברמות של הפרטה, אבל יש קיבוצים מסוימים שהם לא מופרטים.
אלי אלאלוף: יש מי שיבוא ויאמר שהקיבוץ שלו לא מאשר לו.
<קריאה: הוא חבר קיבוץ ומה מונע ממנו ביום א' בשבוע להתייצב בסניף בנק בעיר הקרובה.
<ידעיה לוין: אין לו רכוש פרטי בקיבוץ.
<קריאה: רק את הדירה של הסבתא.
<נעה בן שבת: אני חוזרת להסכם.
<נעה בן שבת: אנחנו לא משאירים סעיף של התחייבות לפעול לפי הוראות או להשתתף בפעילויות של הגוף המוכר.
<נעה בן שבת: אנחנו מאפשרים דבר כזה בהסכם או מונעים לחייב את המתנדב להשתתף בפעולות של הגוף המוכר?
<נעה בן שבת: מה המדיניות שלכם?
<נעה בן שבת: כרגע אנחנו מאפשרים סעיף כזה אבל אנחנו לא מחייבים סעיף כזה.
<יואב ארבל: הוא צריך לעמוד בכללים.
<יואב ארבל: נראה לי שהגיוני מאוד להכניס את זה.
<דרור גרנית: אם אנחנו עושים חוזה אחיד.
<יואב ארבל: אם נעשה, נעשה.
אלי אלאלוף: תכניסו את זה בחוזה אחיד.
<ישעיהו אברהם: לעניין חוזה אחיד, צריך לתת את הדעת על כך שכיום יש דיפרנציאציה בין חוזים שונים.
<ישעיהו אברהם: זאת אומרת, בת בחוץ לארץ, יש לה חוזה אחר כי הסיטואציה היא אחרת.
<ישעיהו אברהם: בנות שיש להן דירת שירות, יש סעיפים לגבי דירות שירות שצריך להסדיר את זה.
אלי אלאלוף: אל תתפסו את המלים בצורה פסקנית מדי.
אלי אלאלוף: לאנשי חוץ לארץ תוסיפו את הניואנסים הנדרשים ולמי שנכנס לנושא דירה, תכניסו את הניואנסים המיוחדים.
אלי אלאלוף: אני אומר שזה רק דף אחד בצורה אחת.
אלי אלאלוף: שמה שיש בבת עמי, יהיה במקומות אחרים.
<נעה בן שבת: זה מעלה את השאלה אם אנחנו יכולים לקבוע את הכול מראש בתוספת לחוק או בתקנות.
בצלאל סמוטריץ': לדרוש אישור של הרשות.
אלי אלאלוף: אם לא, חוזרים לרשות.
אלי אלאלוף: לכן היא קמה, כדי ללוות התפתחויות.
אלי אלאלוף: זאת לא הקפאה מוחלטת.
<נעה בן שבת: סמכות גוף מוכר לעניין מתנדבים גוף מוכר רשאי לסרב לקבל מועמד לשירות או להפסיק את שירותו של מתנדב, לאחר ששקל, בין השאר, את האפשרויות הקיימות להפעלת המתנדב, את התנהגות המתנדב, את מצבו הרפואי, את התאמתו לשירות ואולם לא יפסיק גוף מוכר את שירותו של מתנדב אלא לאחר שנתן למתנדב הזדמנות לטעון את טענותיו ושקל את האפשרות להעבירו לשירות בגף מפעיל או במקום אחר.
<נעה בן שבת: זה סעיף מאוד מרכזי.
<נעה בן שבת: אני אקרא את הסעיפים הקטנים הנוספים.
<נעה בן שבת: גוף מוכר לא יפנה מתנדב לשירות במסגרת גוף שלא אושר כגוף מפעיל לפי סעיף 58 או לפי סעיף 17(ב)(1) לפי העניין.
<נעה בן שבת: מתנדב או מועמד לשירות הרואה את עצמו נפגע מהחלטתו של גוף מוכר כאמור בסעיף קטן (א), רשאי לבקש מוועדת ההשגה להפעיל את סמכותה לפי סעיף 25.
אלי אלאלוף: כל מה שכתוב, מובן.
<נעה בן שבת: אנחנו אולי צריכים להדגיש שהסיבות לסירוב, דבר ראשון כן צריך לנסות לשבץ את המתנדב וכן להמשיך את שירותו ולנסות לאפשר ככל הניתן להמשיך את שירותו במסגרת גוף מפעיל אחר או מקום שירות אחר, גם לשמוע אותו במקרה של הפסקת שירות וכמובן הוא צריך לשקול.
<נעה בן שבת: יש כאן את הקריטריונים שאפשר לשקול לצורך העניין.
<נעה בן שבת: אלה האפשרויות שקיימות להפעיל אותו וגם התנהגות שלו ומצבו הרפואי והתאמתו לשירות ולא כמובן שיקולים אחרים מכל סוג.
אלי אלאלוף: ברגע שבחור או בחורה לא מקבלים את המבוקש, הרשות צריכה לפרט את הסיבה.
אלי אלאלוף: זה פשוט מאוד.
<נעה בן שבת: יש לה אפשרות לדון בהשגה.
<קריאה: הגוף המוכר.
אלי אלאלוף: הגוף המוכר יכול לנמק את הסיבה למה הוא לא אישר את הבקשה.
אלי אלאלוף: הוא יסביר את זה לא במילה אחת אלא ינמק את זה באופן רציני
<ישראל הבר: יש כאן אפשרות לשקול מצב רפואי.
<ישראל הבר: אנחנו מתנגדים ומבקשים למחוק את שתי המלים האלה.
<ישראל הבר: כל התייחסות למצב רפואי צריכה להיות במסגרת כוללת של מניעת אפליה נגד אנשים עם מוגבלות כי כל הקו בין הרפואי לבין מוגבלות, הוא קו מאוד דק.
<ישראל הבר: אי אפשר להגיד מתי מתחיל רפואי, מתי נגמר הרפואי ומתחילה המוגבלות.
<נעה בן שבת: השאלה אם אתה לא חושב שיכול להיות שהמצב הרפואי של אותו מתנדב לא מאפשר לו להתנדב עם ילדים בקייטנה ולרוץ אחריהם אבל כן יאפשר לו לעשות פעילות בגוף אחר.
בצלאל סמוטריץ': מה שהוא לא יכול לעשות, הוא לא יכול לעשות.
<נעה בן שבת: המצב הרפואי רלוונטי ונוגע לעניין.
<נעה בן שבת: זאת לא אפליה אלא דבר שנדרש ממהותו ואופיו של התפקיד.
אלי אלאלוף: אם אני מבין אותך, ישראל, צריך לשמור על החלק הדיסקרטי של המחלה של המתנדב.
<ישראל הבר: לא.
<ישראל הבר: לשמור על האיזונים.
<ישראל הבר: זה בדיוק מתחבר לבקשה שאני עומד להעלות בקשר לסעיף 55.
<ישראל הבר: כשבאים לשקול מוגבלות, יש דרך לעשות את זה והסעיף הזה לא מכניס את האיזונים.
<ישראל הבר: לדוגמה, כשאתה בא לשקול מוגבלות, אתה אומר שבגלל מצבו הוא לא יכול לשרת, אתה אומר שקודם כל אתה צריך לשקול אם יש התאמות שאפשר לתת לו.
<ישראל הבר: כשיש התאמות, צריך לשקול אם ההתאמות האלה מהוות נטל כבד מדי או לא מהוות נטל כבד מדי בהתחשב במימון שניתן או שלא ניתן.
<ישראל הבר: יש כאן סדרה שלמה של שיקולים.
<ישראל הבר: אי אפשר להכניס את זה בלי לשקול את כל השיקולים.
בצלאל סמוטריץ': אפשר לכתוב בשים לב להוראות החוק.
אלי אלאלוף: אני מציע שלשירות יהיה שירות רפואי או רופא שהוא יגיד שמסיבות שידועות לו הבחור או הבחורה האלה לא יכולים לעשות את השירות.
<נעה בן שבת: למרות שזה התנדבותי?
<נעה בן שבת: למרות שמדובר בשירות התנדבותי?
אלי אלאלוף: אם מישהו אמור להתנדב במקום שיש בו חומרים מסוכנים וכל חומר יכול לסכן אותו, אסור לו ללכת למקום כזה.
אלי אלאלוף: למשל, אסור לו להיכנס למעבדה.
בצלאל סמוטריץ': הוא התכוון להגיד שהיום החוק מטיל עלינו חובה.
בצלאל סמוטריץ': החוק הקיים.
בצלאל סמוטריץ': לא החוק הזה.
בצלאל סמוטריץ': כשאנחנו רוצים לפסול עובד מסוים ולא לקבל אותו לעבודה בשל חוסר התאמה שמבוסס על מצבו הבריאותי, אנחנו צריכים לשקול מערכת שלמה של שיקולים.
בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת, הכי קל לי להגיד שהוא לא מתאים, אבל רגע, בוא תבדוק האם יש אפשרות שהוא כן יתאים.
אלי אלאלוף: תתמקד בחלק הרפואי.
אלי אלאלוף: מי יכול להגיד מבחינה רפואית שהבחור הזה לא יכול להתנדב במקום כלשהו?
בצלאל סמוטריץ': אני אתן דוגמה.
בצלאל סמוטריץ': הבחור לצורך העניין בלי רגל.
בצלאל סמוטריץ': איבד רגל.
בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת, יש לו רגל תותבת וקביים.
בצלאל סמוטריץ': זה לא אופטימלי.
בצלאל סמוטריץ': נניח שהתפקיד הוא לעזור בבית ספר.
בצלאל סמוטריץ': ודאי שיותר נוח למנהל בית הספר לקבל מתנדבים עם שתי רגליים.
בצלאל סמוטריץ': מצד שני, אני לא רוצה לפסול אותו בגלל זה.
בצלאל סמוטריץ': כאן יש חוק שוויון הזדמנויות לאנשים עם מוגבלויות שממילא היום דורש מאתנו לשקול את השיקולים.
בצלאל סמוטריץ': לגיטימי שבסוף המנהל יגיד שהוא לא מתאים.
בצלאל סמוטריץ': יכול להיות שהוא יגיד שהוא קצת יתאמץ וקצת ישתדל כי צריך לבנות לו כיסא מיוחד וכולי.
בצלאל סמוטריץ': אם אנחנו נכניס שהגוף המוכר ישקול את מצבו הרפואי וכולי וכולי וזאת בשים לב להוראות חוק שוויון הזדמנויות לאנשים עם מוגבלויות.
אלי אלאלוף: לזה אני מסכים אבל זה לא רק אלה שיש להם מוגבלויות.
אלי אלאלוף: יש כאלה שאסור להם לנשום חומרים מסוימים, אסור להם להיות ביער עם סוג של עצים, כל מיני דברים כאלה.
אלי אלאלוף: לדעתי מספיקה חוות דעת של רופא.
<ישראל הבר: אדוני, יש לי הצעה לנוסח שאני רוצה להציע בסעיף.
<נעה בן שבת: ההתאמה יכולה להיות למשל במקרה של נוער בסיכון כאשר אתה צריך התאמתו לשירות, התנהגותו, ואתה יכול לתת התאמה ותיתן לו הדרכה וליווי ועם ההתאמה הזאת הוא כבר יוכל לשרת.
<נעה בן שבת: אולי צריך להגיד ההתאמה הנדרשת, שקל את האפשרות להעבירו לשירות בגוף מפעיל או בגוף אחר, זאת אומרת, לא רק צריך לשקול את השיקולים האלה אלא גם צריך לשקול האם אפשר בהתאמות מתאימות לשלב אותו בכל זאת בשירות.
בצלאל סמוטריץ': צריך גם להיזהר מאוד מלהטיל חובות מוגזמות כאשר המדינה לא משפה את הגופים, לא את הגופים המוכרים ולא את הגופים המפעילים בגינן.
בצלאל סמוטריץ': יש לנו ברוך כזה בתקנות ההנגשה שאנחנו דוחים כבר שנים כי אין מי שמשלם את זה.
אלי אלאלוף: זה לא נדחה.
אלי אלאלוף: זה יהיה בעוד כמה שבועות.
בצלאל סמוטריץ': אני מקווה שיושב ראש המפלגה שלך ימצא לזה פתרון תקציבי.
בצלאל סמוטריץ': אתה לא יכול לבוא לעמותה שגם כך היא מל"כרית והיא מתנדבת ולהפיל עליה עוד הוצאות.
בצלאל סמוטריץ': יש עכשיו עמותה שכל כולה חסד ואתה עכשיו אומר לה שאתה סוגר אותה אם היא לא משקיעה חצי מיליון שקלים בהנגשה אבל אין לה.
<ישראל הבר: אני רוצה להציע נוסח.
<ישראל הבר: "לעניין אנשים עם מוגבלות, לעניין שקילת מצב רפואי ואיסור אפליה, יחול סעיף 8 לחוק שוויון זכויות בשינויים המחויבים.
<ישראל הבר: איסור אפליה כלפי אנשים עם מוגבלות יחול גם על גופים מפעילים".
<נעה בן שבת: אתה בעצם אומר לנו סעיף 8 לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות צריך להתייחס גם לנושא של שירות לאומי.
<ישראל הבר: נכון.
<נעה בן שבת: התיקון צריך להיות בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, שם בפרק התעסוקה.
<נעה בן שבת: אתה אומר שאותן הוראות של פרק התעסוקה צריכות לחול.
<דרור גרנית: זה לא אותו הדבר.
<דרור גרנית: יש כמה הבדלים.
<דרור גרנית: ראשית, אני מרשה לעצמי לומר שישראל ואני שוחחנו גם בסוף שבוע שעבר על השאלה הזאת.
<דרור גרנית: סעיף 8 לא מותאם למטריה שלנו, לפחות לא בנוסחו הנוכחי כפי שהוא בנוי היום.
<דרור גרנית: סעיף 8 מדבר על עולם תוכן של יחסי עבודה.
<דרור גרנית: יש כאן כל מיני סעיפים קטנים, חלק מהם מתייחסים ממש לדברים שהם פרטניים לעולם התוכן של העבודה.
<דרור גרנית: למשל קידום בעבודה, דבר שהוא לא כל כך רלוונטי למטריה שלנו כי במטריה שלנו זאת תקופת התנדבות בת שנה.
<דרור גרנית: למשל הטבות בשכר, דבר שהוא לא רלוונטי.
<נעה בן שבת: אם יש משהו שהוא לא רלוונטי, הוא לא רלוונטי.
<דרור גרנית: לכן אני חושב שאי אפשר להסתפק בהפניה לסעיף 8 בשינויים המחויבים אלא עדיף, אם כבר, לומר מה בדיוק השינויים.
<דרור גרנית: מעבר לזה, הנקודה השנייה שהועלתה - - -
<נעה בן שבת: כאן מציעים לעשות את התיקון בחוק הזה והשאלה אם לא נכון יותר לעשות את התיקונים בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות כי הרי החוק הזה הוא מיוחד לאנשים עם מוגבלות ושם הוא קובע את כל ההסדרים בנפרד מכל הוראות הייצוג ההולם ואיסור אפליה ושוויון הזדמנויות בעבודה.
אלי אלאלוף: טכנית זה יהיה אורך יותר והחוק הזה יצא בלי התיקון.
<נעה בן שבת: החשש שלי הוא הפוך.
<נעה בן שבת: החשש שלי הוא שאם נכתוב את כל הדברים, נכתוב כאן מחדש את חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות בתוך החוק שלנו, אנחנו נצטרך לעשות את אותו הדבר גם לאוכלוסיות שחוק שוויון הזדמנויות בעבודה אוסר על אפליה שלהן, כמו למשל מטעמי מוצא או גזע או דת או מין ו כל ההוראות של חוק שוויון הזדמנויות בעבודה.
אלי אלאלוף: אני רואה שזה מתחיל להסתבך.
בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לשאול שאלה.
אלי אלאלוף: ברשותך, אם אני לא אתן תשובה, תשאל את השאלה.
אלי אלאלוף: אני מציע שתדונו ביניכם שלושת היועצים המשפטיים ותנסו להביא הצעה מגובשת כי במצב הנוכחי לדעתי לא נהיה עם הצעה קונקרטית.
בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לתת איזשהו דגש בניין.
בצלאל סמוטריץ': במסגרת האיזונים הנדרשים, מה קורה עכשיו אם בת שירות לאומי או מתנדב שירות לאומי צריך הנגשה ועכשיו הוא בא לגוף המוכר ומבקש להנגיש את דירת השירות בה הוא ישן.
בצלאל סמוטריץ': זה בסדר גמור, זה עולה ארבעים אלף שקלים שהמדינה לא משפה את הגוף המוכר אלא אם כן אנשי הרשות יתקנו אותי, אם אני טועה.
בצלאל סמוטריץ': אז אפשר עכשיו להכריח?
בצלאל סמוטריץ': הרי הדירה הזאת קיימת עשרים שנים ועכשיו בשביל בת אחת נשפה ונדרוש מהגוף המוכר להתאים את הדירה ואחרי שנה הבת הזאת כבר לא נמצאת שם.
בצלאל סמוטריץ': אי אפשר להפיל את זה על הגופים המוכרים.
<יואב ארבל: יש התייחסות לזה בסעיף (16) עליו עברנו לפני כן.
<יואב ארבל: הסעיף שמדבר על ייצוג הולם של בעלי מוגבלויות ומפנה לסעיף 8(ה) בחוק השוויון שמדבר על התאמות כאשר ההגדרה להתאמה שם מסתיימת ב"הכול מבלי שהדבר יטיל על המעסיק נטל כבד מדי".
<יואב ארבל: יש כאן עניין של סבירות.
<נעה בן שבת: להגיד שכל נטל הוא כבד מדי, זה - - -
בצלאל סמוטריץ': לא, לא אמרתי כל נטל.
<צבי במברגר: אנחנו מנגישים כל שנה דירות למתנדבים בעלי מוגבלויות.
<צבי במברגר: להנגיש דירה, הדירה קיימת ממילא, כל אחד מבין את המשמעות, אם זאת פתיחת דלתות, אם זה בניית שירותים, אם אלה מעליות וכל שאר הדברים.
<צבי במברגר: מראש הסכום ההתחלתי הוא כבד.
<צבי במברגר: דרך אגב, אנחנו עושים את זה ולפעמים אם אפשר נעזרים בעמותות שמסייעות לזה, ואם לא, לוקחים את זה על עצמנו.
<צבי במברגר: אף פעם לא אמרנו בגלל זה למתנדב לא.
<צבי במברגר: אבל הנטל מראש, נקודת המוצא היא יחס לעלות התקן שלו שהיא כשלושים אלף שקלים בשנה בדיור וזה יותר מעלות התקן לשנה.
אלי אלאלוף: זה הצ'ופצ'יק של הקומקום.
<ישראל הבר: אני רוצה לציין שבסעיף 16 יש חובה על השר להתקין תקנות גם לעניין התאמות ולעניין מימון התאמה.
בצלאל סמוטריץ': אם זה קיים בסעיף 16, למה אתה צריך את זה כאן?
<נעה בן שבת: בסעיף 16 לא העירו את ההערה הזאת.
אלי אלאלוף: ישראל ונעה, בבקשה תשבו על זה, תסגרו את הנושא ותביאו הצעה מגובשת.
<דוד פלבר: הערה.
<דוד פלבר: אני רואה שהישיבה מסתיימת והבטחנו לתת נתונים עוד בישיבה הקודמת לגביהם שאלה יושבת הראש הזמנית של הוועדה.
<דוד פלבר: לגבי נוער בסיכון, כמה דירות וכמה מתנדבים בתקני חינוך יש לנו.
<דוד פלבר: מתוך כ-120 תקנים שאנחנו מפעילים בשנה בנוער בסיכון, 71 מהם הם בדירות והם מפוזרים בעשר דירות.
<דוד פלבר: הנתונים יכולים להשתנות מחודש לחודש.
<דוד פלבר: בת יכולה לעזוב או להתווסף אבל כסדר גדול, זה מה שהיה לנו לאורך השנה הזאת.
אלי אלאלוף: תרשו לי לסיים.
אלי אלאלוף: אני בתפקידי הנוסף יושב ראש קבוצת הידידות הפרלמנטרית צרפת-ישראל.
אלי אלאלוף: תרשו לי לשלוח תנחומי לממשלת צרפת על האסון שקרה ביום חמישי האחרון.
אלי אלאלוף: התבקשתי על ידי הקהילה היהודית בניס להתפלל לרפואה שלמה לשישה מבני הקהילה שלהם.