GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים ילין: זה מזכיר לי תמיד שכאשר יש יתושים בנחל הבשור, מי שאחראי על היתושים זה המשרד להגנת הסביבה, אבל כאשר ליתושים יש את קדחת הנילוס, הפיקוד עובר למשרד הבריאות.
חיים ילין: בואו לא נעביר מאחד לשני כי בסוף לא יצא כלום.
חיים ילין: 25 אחוזים מהילדים בגילי לידה עד גיל שלוש, נמצאים תחת מעונות יום מפוקחים.
אלי אלאלוף: חיים, יש לי בקשה, תתייחס עת נגיע לסעיף הזה.
חיים ילין: אני יודע שזה דיון אחר אבל תרשו לי להתייחס.
חיים ילין: אני אסיים את דבריי ואין לי יותר הערות לגבי החוק.
חיים ילין: ידברו על החינוך ברמה החינוכית הגבוהה ביותר שיש אבל איפה הילדים יהיו?
חיים ילין: בכביש?
חיים ילין: איפה הם יהיו?
חיים ילין: משרד הכלכלה לא יודע לבנות, משרד החינוך כן יודע לבנות.
חיים ילין: אני נותן את הדגשים האלה.
חיים ילין: למה הצליחו בגילי שלוש-ארבע במשרד החינוך?
חיים ילין: מנו, אתה יודע את זה מצוין.
חיים ילין: כי בנו תוך שנתיים 2,500 כיתות.
חיים ילין: אם לא יהיו כיתות, יהיה אפשר לדבר עד מחר על בטיחות, על חינוך, על מה שאתם רוצים אבל אין היכן לשים את הילדים.
חיים ילין: אני אומר שהוועדה הזאת, הרשות, כשהיא באה לדון לגופו של עניין על החינוך או על תכנית חינוכית לשלוש עד חמש שנים, גם אם זה לא בחקיקה, היא חייבת לראות לנגד עיניה היכן הילדים יהיו, איפה המבנים, היכן הכיתות.
חיים ילין: צריך לשמוע את השלטון המקומי כי בסוף השלטון המקומי צריך לבצע ולא משרד החינוך ולא משרד הכלכלה.
אלי אלאלוף: אני מבקש לחזור לנושא.
חיים ילין: זאת ההערה היחידה שיש לי.
אלי אלאלוף: אתה יכול להישאר גם לנושאים הבאים.
חיים ילין: אני חייב ללכת.
אלי אלאלוף: אלה דיונים שגם מלמדים.
אלי אלאלוף: אלה לא רק הערות והולכים, אבל תעשה מה שחשוב לך.
אלי אלאלוף: אני אמנע כל דיון והעלאת נושאים מחוץ לסעיפים בהם אנחנו דנים.
אלי אלאלוף: מי שמתחיל נושא שלא קשור לאותו סעיף שקראנו, אני אפסיק אותו גם אם זה חבר כנסת ואני מתנצל מראש.
<מירה סלומון: אני מציעה לגלם את ההערה של חבר הכנסת ילין בסעיף 4(1).
אלי אלאלוף: אני לא בסעיף הזה.
<מירה סלומון: שמעתי בקשב רב את הערת אדוני ואני מייחדת את הנושא אך ורק לסעיף.
<מירה סלומון: בסעיף 4(1), כחלק מהתחומים עליהם החליטה המועצה המקומית, תחום הפיתוח יהיה תחום חובה ולא תחום רשות שהמועצה מחליטה לגביו או לא מחליטה להפעיל אותו בתכנית הרב שנתית.
<מירה סלומון: פשוט להוסיף את זה.
<שמרית שקד גיטלין: זה בכלל לא נמצא בתחום הגיל הרך.
<שמרית שקד גיטלין: הפיתוח.
<מירה סלומון: וכן נושאים נוספים הנוגעים לגיל הרך ולרבות לצמצום העוני בקרב ילדים בגיל הרך.
<מירה סלומון: נושאים נוספים יכול להיות גם הפיתוח.
<מירה סלומון: אנחנו מדברים על פיתוח פיזי של מבנים.
<מירה סלומון: אז זה משהו שאפשר לדון בו במסגרת התכנית הרב שנתית.
<מירה סלומון: אפשר כמובן בהתייחס להערה של היועצת המשפטית לומר את זה בצורה הכי ברורה ברחל בתך הקטנה בתוך רשימת הנושאים שבתחום הגיל הרך אבל זה נושא כי בלי מבנים, אין קידום כל שום נושא.
אלי אלאלוף: נשאיר בינתיים את ההערה בצד.
אלי אלאלוף: אם לא נתייחס אליה במקום ראוי יותר, נחזור אליה.
<מיכל חורין: לגבי הסעיף הזה של התכנית הרב שנתית, בהערה שלנו ביקשנו שזה יוגש לאישור משרדי הממשלה.
<מיכל חורין: אפשר לכל הפחות להורות שזה יועבר לעיון משרדי הממשלה במסגרת הסעיף הזה?
מנואל טרכטנברג: צריך למצוא את הניסוח.
מנואל טרכטנברג: רשמנו לעצמנו את ההערה וצריך למצוא את ניסוח.
אלי אלאלוף: ניסוח בצורה חיובית.
<מיכל חורין: שהתכנית תעבור לעיון משרדי הממשלה?
מנואל טרכטנברג: אני לא יודע אם זה יהיה בניסוח הזה אבל אני מבין את רחשי הלב וצריך לתת לזה ביטוי.
מנואל טרכטנברג: ניתן לזה ביטוי.
אלי אלאלוף: זה חוק שייקח לנו שנים.
אלי אלאלוף: אני בעד להחליט, גם אם זה לא בדיוק המרבי ביותר.
<שמרית שקד גיטלין: יתכן שזה יהיה במיקום אחר.
<שמרית שקד גיטלין: כרגע התכנית תועבר לעיון משרדי הממשלה.
מנואל טרכטנברג: קדימה יש קצת יותר פירוט.
אלי אלאלוף: אני בעד להמשיך בהקראה.
<מירה סלומון: גם לנציגי הרשויות המקומיות.
<מירה סלומון: למרכז השלטון המקומי כמייצג של הרשויות המקומיות.
<שמרית שקד גיטלין: סעיף (2) נמחק.
<שמרית שקד גיטלין: תיאום בין משרדי הממשלה והרשויות המקומיות בכל הקשור לתחום הגיל הרך ובכלל זה תיאום לצורך איתור וזיהוי מוקדם של קשיים בתפקוד הורי ושל עיכוב בהתפתחות של תינוקות ופעוטות והטיפול בהם, וכן תיאום לצורך צמצום תחולת העוני בקרב משפחות עם ילדים.
יפעת שאשא ביטון: הנה, כאן יש תיאום עם הרשויות המקומיות.
אלי אלאלוף: הערות לסעיף הספציפי שקראנו.
<כרמית פולק כהן: אנחנו חושבים שצריך להוסיף, חוץ מהאיתור וזיהוי מוקדם של קשיים בתפקוד הורי, גם תיאום בנוגע לצורך באיתור וזיהוי ילדים בסיכון.
<כרמית פולק כהן: זה מאוד קריטי.
<כרמית פולק כהן: אלה דברים שנדונו כבר בין המשרדים עשרות פעמים ודווקא, אם כפי שחבר הכנסת טרכטנברג אמר קודם, המטרה של המועצה היא לתכלל את הפעילות של כל הרשויות הממשלתיות, התיאום הזה יכול להיות ברכה.
<שמרית שקד גיטלין: אם כן, איתור וזיהוי מוקדם של ילדים בסיכון.
אלי אלאלוף: זאת מטרה מרכזית.
מנואל טרכטנברג: ברור שהכוונה גם לזה.
<יערה שילה: הקואליציה לחינוך מלידה.
<יערה שילה: לדעתי לא רק איתור של ילדים בסיכון אלא בהמשך למה שחיים אמר, איתור המסגרות שהילדים נמצאים שם כי למשל בצוק איתן ראינו שלא יודעים היכן הילדים.
<יערה שילה: רוצים לגשת לתת סיוע או לתת משהו אחר, והילדים נמצאים בכל מיני מסגרות ולא יודעים היכן הם.
<יערה שילה: שהשלטון המקומי ידע היכן הילדים.
אלי אלאלוף: זה לא קשור למהות.
<שמרית שקד גיטלין: המלצה על סטנדרטים בתחומי הגיל הרך ועל דרכי יישום ואכיפה של הסטנדרטים האמורים.
<שמרית שקד גיטלין: גיבוש המלצות לגבי ההכשרה של אנשי מקצוע העוסקים בתחומי הגיל הרך.
יפעת שאשא ביטון: אגב, לגבי (3), הנושא שעלה לפני כן, הנושא של בטיחות ילדים יכול להיכנס כאן בהמלצה על סטנדרטים כולל סטנדרטים של בטיחות.
אלי אלאלוף: אני מציע שאת הניסוח נשאיר לראייה כוללת.
אלי אלאלוף: זאת הערה חשובה, טוב לשים אותה היכן וכולי, אבל בסוף ההקראה.
מנואל טרכטנברג: תרשה לי אמירה אחת.
מנואל טרכטנברג: אני לא זוכר מי העלה קודם את הנושא של האכיפה.
<ולרי זילכה: אני העליתי.
מנואל טרכטנברג: יש כאן אמירה על אכיפה.
מנואל טרכטנברג: זה חשוב.
<קריאה: הרבה פעמים יש ועדות והשאלה היא איך זה יורד לשטח.
אלי אלאלוף: זה לא כאן.
אלי אלאלוף: אנחנו בהגדרות.
<קריאה: זה היה רק כדי לחזק את ההערה הזאת.
אלי אלאלוף: אני לא צריך שמישהו יחזק מישהו אחר.
אלי אלאלוף: אני מבקש שתרשמו לכם את ההערות ואנחנו נקרא את כל הסעיפים עד סעיף 5.
אלי אלאלוף: אחר כך נחזור להערות.
<שמרית שקד גיטלין: קידום פעולות הסברה בתחום הגיל הרך.
<שמרית שקד גיטלין: המלצות לעניין דרכי הערכה ומדידה איכותית וכמותית של פעילות המוסדות השונים בתחום הגיל הרך, ושל ההכשרות של אנשי המקצוע העוסקים בתחום הגיל הרך.
<שמרית שקד גיטלין: הקמה וניהול של מרכז לאומי למידע ולמחקר בתחום הגיל הרך.
<שמרית שקד גיטלין: המלצה על תכנית לעניין יצירת רציפות בין המסגרות לגיל הרך לבין בתי הספר.
<שמרית שקד גיטלין: ייעוץ לוועדת השרים לענייני הגיל הרך בכל עניין הנוגע לתחום פעולתה של הוועדה.
אלי אלאלוף: עכשיו תתייחסו למה שאתם רוצים עד סעיף 5.
<כרמית פולק כהן: בקשר לסעיף (4) ו-(5).
<כרמית פולק כהן: אנחנו חושבים שאם כבר קמה המועצה הזאת והיא הולכת לתכלל בין כל הרשויות הרלוונטיות, הסטנדרטים והנושא של ההכשרות לא צריכים להיות בגדר המלצה.
<כרמית פולק כהן: צריך לחייב את הגופים ואת הרשויות השונים.
<כרמית פולק כהן: אם כבר קבעתם סטנדרטים, שיהיו מחייבים.
<כרמית פולק כהן: הרי יושבים בפנים כל הגופים, כל הגופים אומרים את דעתם, קבעתם סטנדרטים שיחייבו את כולם.
<מירה חונוביץ: משרד הבריאות.
<מירה חונוביץ: בסעיף (9), לגבי הרציפות, כתוב יצירת רציפות בין המסגרות לגיל הרך לבין בתי הספר.
<מירה חונוביץ: זה נכון אבל צריך גם לחדד את הרציפות בין המסגרות לגיל הרך, בינם לבין עצמם, כי יש כל מיני ארגונים וזה עדיין לא מוסדר.
מנואל טרכטנברג: אני חושב שזה נכון.
אלי אלאלוף: זה מאוד נכון.
מנואל טרכטנברג: יופי של הערה.
<מיכל חורין: אני רוצה להבין מה זה סטנדרטים.
<מיכל חורין: מה המשמעות של המלצות על דרכי יישום ואכיפה שלהם?
<מיכל חורין: סטנדרטים זאת תקינה?
<שמרית שקד גיטלין: סוג של תקינה.
מנואל טרכטנברג: סוג של תקינה אבל לתקינה יש משמעות משפטית.
מנואל טרכטנברג: חלק מהדברים זה ממש כך, למשל בתקינה של בטיחות לדוגמה.
מנואל טרכטנברג: זאת תקינה שמחייבת משפטית.
מנואל טרכטנברג: יש סטנדרטים שהם סטנדרטים פדגוגיים, סטנדרטים של כמה סייעות לכמה ילדים, שזאת לא תקינה במובן זה.
מנואל טרכטנברג: המילה סטנדרטים מתייחסת גם לזה וגם לזה.
<מיכל חורין: אבל כדי שיהיו סטנדרטים מחייבים, אתם לא יכולים להשאיר אותם בגדר המלצה.
<מיכל חורין: כל דבר שהוא לא המלצה, זאת בעצם פגיעה בסמכויות של משרדי הממשלה.
אלי אלאלוף: אם אנחנו בשלב זה קובעים שזאת קביעה ולא המלצה, זה כאילו מייתר אחר כך את הדיונים ברמת המשרדים ויכול להיות שאנחנו כאן נקבע דברים שהם בניגוד לקביעות שיש במשרדים השונים.
יפעת שאשא ביטון: הקביעה תהיה בתיאום עם המשרדים.
אלי אלאלוף: אני חושב שצריך להשאיר המלצה שהיא המלצה.
אלי אלאלוף: כשזה מגיע ואושר אחר כך בוועדת השרים או באינסטנציה נמוכה יותר, זה הופך לקביעה.
אלי אלאלוף: אני הייתי בעד להשאיר את זה ברמה של המלצה בשלב זה.
אלי אלאלוף: זה הופך לקביעה ברגע שהמשרדים יתייחסו ורואים שזה לא סותר את הקביעות שלהם והסטנדרטים שלהם.
מנואל טרכטנברג: ברשותך, אני רוצה להוסיף מילה על זה.
מנואל טרכטנברג: שימו לב שאנחנו נמצאים במתח הזה שקודם ההערות היו לכיוון ההפוך של תיאום ושל זכות וטו.
מנואל טרכטנברג: אני לא אומר את זה בהתרסה, זה מתח אמיתי.
מנואל טרכטנברג: מהצד השני אם הגוף הזה רק ממליץ, אז מה הועילו חכמים?
מנואל טרכטנברג: צריך למצוא את דרך המלך בשני ההקשרים האלה ואני אומר לכם שכמה שאני רוצה שהמועצה תהיה גוף עוצמתי, צריך מאוד להיזהר שלא לבטל את הסמכות המקצועית של המשרדים השונים.
מנואל טרכטנברג: לכן אני חושב שההמלצה אמנם היא חלשה, ואני שותף לדאגה שלכם בשלב זה, אבל שהגוף הזה יוכיח את עצמו ואז המעמד של ההמלצות האלה יהיה בהתאם לסמכותיות שהמועצה תקנה לעצמה בתוקף פעילותה.
יגאל גואטה: אבל זה לא כתוב כאן.
יפעת שאשא ביטון: למה שלא תהיה קביעה בתיאום או קביעה בשיתוף או החלטה לסטנדרטים בתיאום עם המשרדים המקצועיים?
יפעת שאשא ביטון: היום יש נטייה בכלל, גם לדברים שהם בחוזרי מנכ"ל, שהם לגמרי לא המלצות, לקבל אותם כהמלצה.
יפעת שאשא ביטון: כשאנחנו באים מראש ואומרים שאנחנו ממליצים ואנחנו מדברים על סטנדרטים שהם חשובים, הרי כל המועצה הזאת קמה על המהות הזאת, אנחנו מפספסים כאן.
יפעת שאשא ביטון: אולי צריך לקבוע בשיתוף או לקבוע בתיאום.
אלי אלאלוף: קביעה היא קביעה אחרי תהליך בתוך המועצה.
יפעת שאשא ביטון: שיצוין כאן.
יגאל גואטה: אולי המלצות מחייבות.
מנואל טרכטנברג: יפעת, תראי את הדילמה האמיתית.
מנואל טרכטנברג: זה דבר באמת חשוב מה שעולה כאן.
מנואל טרכטנברג: זאת לא עוד מילה.
מנואל טרכטנברג: יכול להיות שלא צריך אבל אם נכתוב קביעה בתיאום, יכול להיות שזה יהיה הפוך על הפוך.
מנואל טרכטנברג: כלומר, בסוף המשרד כן יטיל וטו ואז זה כאילו מחליש.
מנואל טרכטנברג: המלצה דווקא יכולה להיות יותר חזקה.
מנואל טרכטנברג: אני אומר לכם שלא ברור מלכתחילה מה יותר חזק כאן, מכיוון שבסוף כוחה של ההמלצה ככוח הגוף עצמו בסופו של יום וזה משהו שהמועצה תצטרך להוכיח את עצמה.
יגאל גואטה: כן, אבל הגוף שמקבל, ברגע שאתה אומר לו שזאת המלצה, זה נתפס קצת לא רציני.
אלי אלאלוף: אני מציע להשאיר את ההתלבטות הזאת לניסוח הסופי עת נקבל את התמונה הכוללת.
<ענבל אביב: הערה לסעיף (9) בנושא יצירת רציפות בין המסגרות.
<ענבל אביב: אני רוצה שוב לחזור לנושא הצהרונים ולומר שהמועצה תעסוק ברציפות בין שעות היום אז הילד נמצא בצהרונים.
מנואל טרכטנברג: אני חושב שהניסוח צריך להיות "ליצירת רציפות בין המסגרות לבין עצמן וביניהן לבין בתי הספר".
<ענבל אביב: מעולה.
<עומרי גולן: לגבי תת סעיף (5), גיבוש המלצות לגבי ההכשרה של אנשי מקצוע העוסקים בתחומי הגיל הרך.
<עומרי גולן: אנחנו מבקשים לתקן את הנוסח.
מנואל טרכטנברג: אמרנו הכשרה מקצועית.
<עומרי גולן: כן.
<עומרי גולן: הנוסח שאנחנו ממליצים הוא: "גיבוש המלצות לגבי היבטי ההכשרה המקצועית של אנשי מקצוע העוסקים בתחומי הגיל הרך".
<עומרי גולן: לפי מיטב הבנתנו הכוונה העיקרית בסעיף היא לבסיס הרחב ביותר, הסייעות בגנים, לכל אנשי המקצוע שמטפלים בגיל הרך, שכיום הן כמעט לא מקבלות הכשרה מקצועית.
<עומרי גולן: לא מדובר על השכלה אקדמית והיה חשוב להבהיר את זה בנוסח של הסעיף.
יפעת שאשא ביטון: אתה רוצה להכשיר את המצב הקיים?
יפעת שאשא ביטון: אני לא רוצה להכשיר את המצב הקיים.
יפעת שאשא ביטון: אם כל פעם נרכך את מה שהמועצה באה לעשות, בואו נחזיר את החוק וכשנהיה בשלים להעביר אותו, נחזור לכאן.
יפעת שאשא ביטון: אני רוצה לשנות את המצב שקיים היום.
יפעת שאשא ביטון: אני חושבת שכל מי שנכנס למסגרת חינוכית צריך להיות עם הכשרה מינימלית כדי לעבוד עם ילדים.
יפעת שאשא ביטון: היום זה לא המצב.
<עומרי גולן: כאשר מדובר על אקדמיה או על לימודים אקדמיים, מי שאמור לגבש המלצות - - -
יפעת שאשא ביטון: אין כאן אקדמיה.
יפעת שאשא ביטון: לא כתוב אקדמיה.
יפעת שאשא ביטון: כתוב הכשרה של אנשי מקצוע.
<עומרי גולן: בדיוק.
<עומרי גולן: כדי לפרש יותר ושזה לא היה נתון לפרשנויות, לכן עדיף לכתוב הכשרה מקצועית.
יפעת שאשא ביטון: הכשרה של אנשי מקצוע.
<עומרי גולן: יכול להיות הכשרה של אנשי מקצוע.
<עומרי גולן: שיהיה ברור שלא מדובר בהכשרה אקדמית.
<עומרי גולן: לא, זה לא ברור.
<עומרי גולן: צריך להבהיר את זה.
אלי אלאלוף: הפריעו לי להקשיב לדיון.
אלי אלאלוף: למה לא יכולה להיות הכשרה אקדמית?
<עומרי גולן: גיבוש המלצות בתחום האקדמיה נתון על פי החוק למועצה להשכלה גבוהה.
אלי אלאלוף: מי אמר לך את זה?
<עומרי גולן: חוק המועצה להשכלה גבוהה.
אלי אלאלוף: זאת השתלטות מוחלטת על המושג אקדמיה?
<עומרי גולן: לא יתכן שתקום מועצה מקבילה שתיתן המלצות מעולם האקדמיה כשיש כבר מועצה שקיימת על פי חוק שתפקידה הוא לתת המלצות להכשרה אקדמית.
אלי אלאלוף: אחרי שהפסקתי לכעוס דקה וחצי, אני אגיד לך.
אלי אלאלוף: כל גוף יכול להמליץ לתת לכוח האדם שלו הכשרה אקדמית.
אלי אלאלוף: מי שקובע את התוכן של ההכשרה האקדמית זה אתם אבל לא יותר מזה.
אלי אלאלוף: כל פעם שאתם שומעים את המילה אקדמיה, זה שלנו.
<עומרי גולן: זה לא אימפריאליזם.
<עומרי גולן: זה המנדט שלנו על פי חוק.
אלי אלאלוף: הכוונה שלנו להמליץ ותפקידנו להמליץ שכוח האדם לגיל הרך, האנשים יהיו ברמה אקדמית.
אלי אלאלוף: הרמה האקדמית, מה יהיה בתוכן האקדמי, אתם תקבעו אבל לא יותר מזה.
אלי אלאלוף: יש כאן השתלטות על הנושא.
אלי אלאלוף: אולי נבוא בטענות למועצה להשכלה גבוהה שלא מתייחסת לנושאים האלה ולא עשתה כלום עבורם?
אלי אלאלוף: למה לא עשיתם כלום עם התקציבים האדירים שלכם?
אלי אלאלוף: הגיע הזמן שגם אתם תהיו קצת יותר אקטיביסטיים ו לא פסיביים ובולמים.
אלי אלאלוף: זה התפקיד המרכזי שלכם היום.
<מיכל חורין: בעקבות הדיון כאן, אנחנו קצת חוששים מהכפילות שנוצרת כאן בין הסמכות שלנו לגבש את ההכשרות לבין התפקיד של המועצה בעניין הזה, בגלל שאנחנו מתייחסים בכבוד להמלצות.
<מיכל חורין: האם יש צורך בכלל בסעיף הזה?
<מיכל חורין: זאת אומרת, משרד החינוך הוא זה שמגבש את ההכשרות והוא זה שקובע את הסטנדרטים.
אלי אלאלוף: אותה הערה שהערתי למועצה להשכלה גבוהה.
אלי אלאלוף: התוכן של ההכשרות וכולי – בעיה שלכם.
אלי אלאלוף: הצורך בהגדרת ההכשרות, אני חושב שהמועצה צריכה לעשות וזה גם כדי שיהיה תיאום בין ההכשרות.
אלי אלאלוף: יש כאן בעיה מאוד מרכזית.
אלי אלאלוף: אני כתבתי בזמנו לוועדת טרכטנברג מאמר אחד שקראתי לו "של מי הילד הזה".
אלי אלאלוף: כולם ברחו מאחריות על הילדים.
אלי אלאלוף: כל הגופים שכרגע מחפשים להיות בחגיגה הזאת, ואני שמח על כך.
אלי אלאלוף: הם שכחו שלפני כן השאירו שנים רבות את מיליוני הילדים שלנו מוזנחים בטיפול הכוללני הנדרש.
אלי אלאלוף: ברור שמשרד החינוך יהיה לו מה להגיד, ברור שכאשר מדובר בהכשרה אקדמית למועצה להשכלה הגבוהה יהיה מה להגיד, אבל חברים, תאפשרו למועצה הזאת לראות בצורה כוללת ומשולבת את כל הצרכים של כוח האדם שמטפל בגיל הזה.
אלי אלאלוף: אנשי משרד הבריאות למשל הסכימו לתת לנו את היוזמה לקרן פרטית כדי להכשיר כוח אדם בפסיכיאטריית ילדים של הגיל רך.
אלי אלאלוף: מה, לא היו ילדים שהיו זקוקים למערכת מוכשרת ומתאימה?
אלי אלאלוף: אף אחד לא התעסק בזה ואז נתנו לקרן פרטית ליזום בתיאום עם המשרד, בפיקוח של המשרד, בהשתתפות הקופות וכולי.
אלי אלאלוף: לפעמים גוף חיצוני בא ורואה דברים שהגופים שעושים את העבודה הנהדרת והשוטפת, דברים שלא היו באחריותם, ומאפשרים את הראייה שלהם.
אלי אלאלוף: זאת לא לטיפונדיה שהיא סגורה לכל העולם.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה להתייחס לנושא הזה.
מנואל טרכטנברג: זה נושא רגיש ואני ער לרגישויות.
מנואל טרכטנברג: כן יש רגישות לעניין של האקדמיה ובצדק וצריך לשמור על גבולות הזירה.
מנואל טרכטנברג: כאן כתוב גיבוש המלצות לגבי ההכשרה.
מנואל טרכטנברג: המילה הכשרה, אם הייתי עוצר שם, יש לה משמעויות מאוד מובהקות.
מנואל טרכטנברג: לא כתוב השכלה גבוהה אלא הכשרה.
מנואל טרכטנברג: שנית, כתוב הכשרה של אנשי מקצוע העוסקים בתחומי הגיל הרך.
מנואל טרכטנברג: זאת אומרת, זה כבר מאוד מאוד ממתן ואני אומר את זה לך עומרי.
מנואל טרכטנברג: זה מאוד ממתן את כל העניין.
מנואל טרכטנברג: הכוונה המרכזית היא לבסיס הרחב של הפירמידה של העוסקים בגיל הרך, שאלה לא החוקרים שיעסקו בפסיכולוגיה התפתחותית וכולי שאין לזה שום נגיעה, שזאת הפרובינציה הבלעדית של ההשכלה הגבוהה ואף אחד לא מעז להיכנס לזה.
אלי אלאלוף: טוב שאתה קורא לה פרובינציה.
מנואל טרכטנברג: מחוז.
מנואל טרכטנברג: טריטוריה.
מנואל טרכטנברג: הניסוח הזה הוא מאוד מאוד רך בעניין הזה.
מנואל טרכטנברג: אני אומר לך כמי שדואג לאקדמיה, שהמועצה הזאת לא תמליץ על מה צריך להיות הסילבוס של קורס בסטטיסטיקה או קורס של תיאוריה פסיכולוגית כלשהי.
מנואל טרכטנברג: זה בכלל לא במגרש הזה.
<סיגל מרד אברג'יל: היא גם לא יכולה להחליט אם תחום מסוים אם אקדמיה או לא.
<סיגל מרד אברג'יל: זה לא המנדט שלה.
מנואל טרכטנברג: זה לא בסמכות.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה לומר למשרד החינוך שרוב רובן שלה הכשרות שהן ברמה אקדמית קורות או לא קורות במכללות להוראה שנכון שהן במל"ג אבל מי שיש לו יד ורגל בקביעת מה דרוש וכולי, אלה בדיוק ההמלצות, זה משרד החינוך.
מנואל טרכטנברג: תראה את הפרדוכס.
מנואל טרכטנברג: משרד החינוך עושה את זה בצדק כי מישהו צריך להגיד מה ילדי ישראל צריכים ללמוד וזאת לא המועצה להשכלה גבוהה בה הייתי חבר אלא משרד החינוך.
מנואל טרכטנברג: על אותו משקל, זה מה שקורה כאן.
מנואל טרכטנברג: מי שצריך להגיד שסייעת צריכה הכשרה, זאת המועצה הזאת.
מנואל טרכטנברג: מה יהיו התכנים במידה והתכנים האלה יינתנו במוסדות אקדמיים, התכנים האקדמיים יהיו בידי המועצה להשכלה גבוהה.
אלי אלאלוף: אף אחד לא מתווכח עם זה.
אלי אלאלוף: במלים אחרות, אני מצטרף למה שאומר מנו.
אלי אלאלוף: זה מה שאמרתי קודם.
<עומרי גולן: השאלה אם לא כדאי לחדד את עניין ההכשרה המקצועית ובאמת להוסיף את המינוח הזה.
מנואל טרכטנברג: הכשרה מקצועית, אין לי בעיה עם זה.
מנואל טרכטנברג: אין לי בעיה לכתוב הכשרה מקצועית.
<גלית גלעד: אבל זה לא מדויק.
<גלית גלעד: בנושא של גילאי לידה עד שלוש, אנחנו מכירים שיש תכניות אקדמיות כאלה ואחרות אבל אני חושבת שדווקא כן צריך שיח בנושא הזה, האם אפשר בכל זאת לנסות לפתח אולי עוד תכניות, תכניות התמחות.
<גלית גלעד: אלה דברים שהם דווקא כן ברמה ולא רק ההכשרות.
<טל נשרי אמתי: גם למשרד הבריאות יש הכשרות בבתי הספר לסיעוד וגם לרופאים.
<טל נשרי אמתי: אני מצטרפת למה שאדוני אמר לגבי זה שגם לנו ברור שאין כוונה להתערב בתוכן.
<טל נשרי אמתי: אבל אני גם חושבת שהנוסח כאן לא לחלוטין ברור ולכן אני מציעה שאולי יהיה כתוב שגיבוש המלצות לגבי רמת ההכשרה הנדרשת לאנשי מקצוע, זאת אומרת, לא לגבי תוכן ההכשרה.
<טל נשרי אמתי: אני מניחה, תקנו אותי אם אני טועה, שהכוונה הייתה שלמשל המועצה יכולה לקבוע – אני לוקחת משהו מהעולם שלנו – שאחות טיפת חלב צריכה להיות בעלת תואר בסיעוד, שמומלץ שהיא תהיה בעלת תואר בסיעוד למרות שאלה המלצות שלנו, אבל היא יכולה תיאורטית לקבוע דבר כזה.
<טל נשרי אמתי: ברור שהיא לא מתערבת בתוכן הלימודים.
מנואל טרכטנברג: גיבוש המלצות לגבי ההכשרה הנדרשת מאנשי מקצוע העוסקים בתחום הגיל הרך.
מנואל טרכטנברג: זה מה שאת אומרת.
מנואל טרכטנברג: ההכשרה הנדרשת.
אלי אלאלוף: והמשרדים הרלוונטיים.
יפעת שאשא ביטון: אם אני רוצה שתהיה הכשרה אקדמית?
מנואל טרכטנברג: את אומרת ההכשרה הנדרשת.
<טל נשרי אמתי: אין לי שום בעיה שידרשו שיהיה תואר ראשון או תואר שני כל עוד לא מתערבים בתכנים.
אלי אלאלוף: אנחנו נכתוב את זה וברשות
אלי אלאלוף: כם נתקדם.
<מיכל חורין: לגבי סעיף קטן (7).
<מיכל חורין: אני לא יודעת לגבי משרדים אחרים אבל במשרד החינוך קיימת היום יחידה עצמאית לגבי מדידה ו הערכה.
אלי אלאלוף: אל תפתחי את הסעיף הזה.
<מיכל חורין: אני לא פותחת.
<מיכל חורין: כאשר כתוב "דרכי", זה נראה קצת כאילו מתערבים בדרך בה הם יעשו.
<מיכל חורין: במשרד החינוך זאת יחידה עצמאית.
<מיכל חורין: במשרד החינוך אף אחד לא מתערב לה.
יפעת שאשא ביטון: זה מושג מקצועי שמתייחס לדרכים שונות ולא באים לקבוע דרך.
אלי אלאלוף: גם במשרד הבריאות יש יחידה למדידה והערכה.
<שמרית שקד גיטלין: כדי שיהיה ברור, אני רוצה להקריא את התיקונים עליהם הוחלט.
<שמרית שקד גיטלין: אני מבינה שהתיקונים עליהם הוחלט הם בפסקה (3), להוסיף ילדים בסיכון.
<שמרית שקד גיטלין: בפסקה (5), גיבוש המלצות לגבי ההכשרה הנדרשת.
<עומרי גולן: המקצועית הנדרשת.
אלי אלאלוף: המקצועית לא.
<עומרי גולן: סיכמנו לגבי המקצועית
מנואל טרכטנברג: נשקול את זה.
אלי אלאלוף: נשים את זה בצד.
אלי אלאלוף: אתם לא תהפכו את המטפלים בילדים בגיל הרך לדרג ב' של עובדים.
<עומרי גולן: זאת לא הכוונה.
אלי אלאלוף: אני אומר.
אלי אלאלוף: אני מתנגד להכשרה המקצועית.
<שמרית שקד גיטלין: בפסקה (9) הוחלט לומר המלצה על תכנית לעניין יצירת רציפות בתוך המסגרות לגיל הרך וביניהן לבין בתי הספר.
<שמרית שקד גיטלין: שאר הדברים, אני מבינה שהם בצריך עיון.
<קריאה: לא ילדים בסיכון אלא ילדים במצבי סיכון.
<שמרית שקד גיטלין: חברי המועצה שר החינוך יהיה יושב ראש המועצה והוא ימנה 15 חברים נוספים למועצה: אדם בעל ידע רב, מומחיות מוכחת וניסיון רב באחד מתחומי הגיל הרך, שימונה על ידי שר החינוך, בהתאם להמלצת ועדת איתור שתמונה על ידו, והוא יהיה סגן יושב ראש המועצה.
<שמרית שקד גיטלין: נציג של משרד בריאות, בעל זיקה תחום הגיל הרך, שימונה לפי המלצת שר הבריאות, מבין עובדי משרדו.
<שמרית שקד גיטלין: נציג משרד הרווחה והשירותים החברתיים, בעל זיקה לתחום הגיל הרך שימונה לפי המלצת שר הרווחה והשירותים החברתיים, מבין עובדי משרדו.
<שמרית שקד גיטלין: נציג שמרד הכלכלה והתעשייה, בעל זיקה לתחום הגיל הרך, שימונה לפי המלצת שר הכלכלה והתעשייה במין עובדי משרדו.
<שמרית שקד גיטלין: נציג משרד האוצר, שימונה לפי המלצת שר האוצר, מבין עובדי משרדו.
<שמרית שקד גיטלין: נציג משרד החינוך, בעל זיקה לתחום הגיל הרך, שימנה השר מבין עובדי משרד החינוך.
<שמרית שקד גיטלין: נציג משרד הפנים, בעל זיקה לתחום הגיל הרך, שמונה לפי המלצת שר הפנים, מבין עובדי משרדו.
<שמרית שקד גיטלין: נציג הרשויות המקומיות, בעל זיקה לתחום הגיל הרך שימונה לפי המלצת יושב ראש המרכז לשלטון מקומי.
<שמרית שקד גיטלין: חבר הסגל האקדמי הבכיר במוסד מוכר להשכלה גבוהה, בעל מומחיות מוכחת במחקר מתקדם בנושאי הגיל הרך, שימונה לפי המלצת המועצה להשכלה גבוהה.
<שמרית שקד גיטלין: חבר בסגל ההוראה של מכללה אקדמית לחינוך, שמומחיותו בהכשרת עובדי הוראה לגיל הרך, שימונה לפי המלצת המועצה להשכלה גבוהה.
<שמרית שקד גיטלין: שלושה נציגי ציבור שייצגו את מגוון האוכלוסייה בישראל, בעלי ידע או ניסיון רב בתחום הגיל הרך, כגון נציגי ארגוני הורים, נציגי עמותות העוסקות בגיל הרך וכדומה, שכל אחד מהם ימונה לפי המלצת אחד מהשרים הבאים: שר הרווחה, שר הבריאות והשר.
<שמרית שקד גיטלין: נציג ארגונים המפעילים מעונות יום, אשר ימונה לפי המלצת הארגונים האמורים.
<שמרית שקד גיטלין: רופא שמומחיותו בתחום נוירולוגיית ילדים והתפתחות הילד, שימונה לפי המלצת הארגון המייצג את המספר הגדול ביותר של רופאים העוסקים ברפואת ילדים בישראל.
<שמרית שקד גיטלין: הודעה על מינוי המועצה, על הרכבה ועל כל שינוי בהרכבה תפורסם ברשומות.
יגאל גואטה: לסעיף (8).
יגאל גואטה: אנחנו מתנגדים שנציג הרשויות ימונה על פי המלצת יושב ראש מרכז השלטון המקומי.
יגאל גואטה: עם כל הכבוד למרכז השלטון המקומי, הוא לא גוף סטטוטורי ואני חושב שצריך להחזיר את זה לשר הפנים, כפי שהיה קודם לכן.
יגאל גואטה: לסעיף (12).
יגאל גואטה: נציג הארגונים.
יגאל גואטה: אנחנו מבקשים אם אפשר, אנחנו חושבים שזה מחויב המציאות שיהיו שני נציגים, נציג המגזר הכללי ונציג המגזר החרדי במועצה.
<שמרית שקד גיטלין: אתה מדבר על נציגים המפעילים מעונות יום?
יגאל גואטה: על נציג הארגונים המפעילים את מעונות היום.
<טלל דולב: מנהלת התכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון.
<טלל דולב: אני היום מייצגת גם את התכנית הלאומית וגם באתי יחד עם צוות משרד הרווחה כי אנחנו בעצם גיבשנו חלק מההערות ביחד.
<טלל דולב: רצינו להתייחס לסעיף 5 בכללותו אבל אני כבר מזהירה אותך שכל שינוי או תיקון שרוצים לעשות בסעיף 5, יכול גם לבוא לידי ביטוי בסעיף מאוחר יותר לגבי דרכי העבודה של המועצה.
<טלל דולב: אני חושבת שמה שאתה וחבר הכנסת טרכטנברג ואחרים אמרו כאן לגבי החשיבות של הפעולה הבין משרדית, אי אפשר לשים דגש יותר חזק על החשיבות של הפעולה הבין משרדית ואני חושבת שגם הנושא שדיברתם עליו לגבי שמירת האיזונים.
<טלל דולב: אני רוצה לדבר על זה ואני רוצה לדבר על איך הרכב המועצה בעצם צריך או יכול לשקף כל מיני איזונים.
<טלל דולב: אני חושבת שאם אנחנו מסתכלים על התכנית הלאומית לילדים ולנוער בסיכון, כן נוצרה מידה רבה של עבודה משותפת בין חמישה משרדי הממשלה השותפים לתכנית.
<טלל דולב: אין לנו חקיקה ולכן אנחנו לא נדרשנו כמוכם לדקדק במה הסמכות של הוועדה הארצית של התכנית הלאומית לעומת הסמכויות של המשרדים אבל אנחנו כן יכולים לזקק כאן כמה עקרונות שאני חושבת שהחשובים בהם, וחלק באו לידי ביטוי קודם לכן, הם שקודם כל המועצה היא המשרדים.
<טלל דולב: זאת אומרת, היא גוף נפרד אבל היא גם לא גוף נפרד.
<טלל דולב: זאת אומרת, המועצה בעצם מוקמת על מנת שהמשרדים יוכלו למלא את תפקידם בצורה יותר טובה.
<טלל דולב: המועצה מוקמת כגוף שבא לסייע למשרדים, לחזק את המשרדים, לחזק את שיתוף הפעולה ביניהם ולכן יש כאן איזושהי שמירת גבולות שבאמת גם אתם הדגשתם שהיא מאוד חשובה.
<טלל דולב: לצורך העניין הזה יש חשיבות מיוחדת גם למי חברי המועצה, להרכב המועצה, למשקל של כל אחד מהנוגעים בדבר בתוך הרכב המועצה, גם לדרכי קבלת ההחלטות וגם לאיזושהי הסכמה שבאמת המועצה מביאה את עצמה לידי ביטוי באמצעות אחר כך הביצוע, גם במשרדי הממשלה וגם ברשויות המקומיות.
<טלל דולב: לכן לעניין ההערה של עבור או בתיאום עם, תכנית רב שנתית שתבוצע באמצעות משרדי הממשלה והרשויות המקומיות.
<טלל דולב: אז זה לא עבור אלא ביחד אתם.
<טלל דולב: אני חושבת שההרכב הוא מאוד מאוד קריטי ואני חושבת שחלק מהתיקונים שעשיתם על פי ההערות שהעביר משרד הרווחה הם נכונים.
<טלל דולב: יש לנו עכשיו נציג אחד מכל משרד.
<טלל דולב: הניסיון שלנו מורה שהמשרדים צודקים.
<טלל דולב: נציג אחד מכל משרד לא מספק כדי גם לייצר את הדיאלוג התוך משרדי שמסייע למשרד להיות חלק מפעולת המועצה.
אלי אלאלוף: לאיזה גודל מועצה היית מגיעה?
<טלל דולב: לצערי הרב אתה תצטרך להגיע למועצה יותר גדולה מכפי שיש לך היום כי אני כן מבינה את הרצון שלכם לא לוותר על נציגי הציבור, אבל כאשר יש נציג אחד מכל משרד, השיח הופך להיות משרדי וכאשר יש יותר מנציג אחד מכל משרד, יש גם הבדלי דעות בין המשרדים והשיח הופך להיות בין תחומי.
<טלל דולב: זה מהניסיון שלנו.
<טלל דולב: ככל שאנשים ירצו להגיע ולהשתתף בזה ולבוא לשיח שהוא שיח בין תחומי ולא שיח שמייצג טריטוריות, כמו שרואים גם בהערות איזשהו חשש של מה יישאר שלי ומה אני מעביר בסמכות לאחר, והדבר הזה נוצר בשיח, יהיה יותר קשה להטמיע את ההמלצות שהמועצה תגבש במשרדים.