GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: הסמכות הזאת לא שוללת את הסמכות שנתונה להם והם יוכלו לעשות שימוש בסמכויות שלהם.
<אבי ניסנקורן: למה יש כאן החרגה של שירות המדינה?
<אבי ניסנקורן: למה אי אפשר לתת הנחיות למדינה?
<נעה בן שבת: זה פשוט היה בנוסחים קודמים.
<נעה בן שבת: הנחיות בשירות המדינה מוסדרות בסעיף שמיד נגיע אליו.
<ערן טמיר: על סעיף 19מה זה כן חל?
<נעה בן שבת: זה מופיע בהמשך.
<נעה בן שבת: 15ד.
<נעה בן שבת: עונשין – צו מסירת מידע וצו ייצוג הולם מי שמפר צו מסירת מידע או צו ייצוג הולם כאמור בסעיף קטן (א), דינו – הקנס כאמור בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין, וקנס נוסף, בשיעור של חמישה אחוזים מהקנס כאמור, לכל יום שבו נמשכת העבירה מעבר לתקופת הזמן שנקבעה בצו.
<נעה בן שבת: הוראות סעיפים 19מה ו-19מט יחולו לעניין עבירות לפי סעיף זה, בשינוים המחויבים".
<נעה בן שבת: מה שלא חל כאן, זה 19מח שהוא קבע אחריות אישית.
<נעה בן שבת: לאור ההתנגדות לאחריות האישית הפלילית, ירד סעיף 19מח.
<דן אורן: כל השאר מטופל בנוסח.
<דן אורן: אין משהו ב-19מח שלא מטופל בנוסח וצריך להיות, מבחינת הקנס וכולי.
<דן אורן: בסעיף 19מח יש אחריות אישית שעל זה היו דיונים בוועדה והתנגדו לכך.
<נעה בן שבת: מה שכן מוחל אלה הן הוראות החקירה, אפשרות החקירה בידי הנציבות והגשת כתב אישום בידי הנציבות.
<נתי ביאליסטוק כהן: האם ב-15ג, בנושא הסמכויות לתת צו, האם ניתן גם לתת צו של הקפאת מינויים?
<נתי ביאליסטוק כהן: זאת אומרת, עד שלא תתקן ותעלה את האיזון, לא תוכל למנות.
<אבי ניסנקורן: אתה לא יכול לשתק מערכת.
<רויטל לן כהן: זה לא לשתף את המערכת.
<רויטל לן כהן: זה לאכוף על המערכת.
<נעה בן שבת: אתם רוצים להחיל את זה כאשר מדוב בנציבות שירות המדינה, שם יש גורם מרכז ומארגן של כל ההוראות.
<נתי ביאליסטוק כהן: אני לא רוצה לדברר על הרשויות המקומיות, אבל חברה ממשלתית שבאופן ממושך לא בתוך הסיפור הזה?
<אבי ניסנקורן: למה היא לא בתוך הסיפור?
<נעה בן שבת: גוף ציבורי כולל את החברות שהשר קבע בצו.
<ערן טמיר: זה כן יכול להיות דרך תאגיד אם חצי או יותר מהדירקטורים - - -
<נעה בן שבת: זה לא חל אוטומטית.
<נעה בן שבת: הגדרה של גוף ציבורי כוללת את משרד ממשלתי, הכנסת, צה"ל וכולי, גם תאגיד שחצי מכוח ההצבעה שלו הוא או בידי משרד ממשלתי או בידי רשות מקומית.
<נעה בן שבת: בנוסף לזה יש חברה ממשלתית כהגדרתה בחוק החברות הממשלתיות שקבע שר המשפטים בהסכמת השרים.
<דפנה מאור: אבל הפרשנות המשפטית היום, בעקבות דוח מבקר המדינה, היא שכולם בפנים כי אף אחד לא הוחרג.
<דפנה מאור: אם כן, כולם בפנים.
<ערן טמיר: הם לא גוף ציבורי.
<ערן טמיר: אם החברה הזאת, חצי או יותר מהדירקטוריון שלה ממונה על ידי הממשלה, הם כן גוף ציבורי.
<דן אורן: הרי יכול להיות שירצו לתקן את זה אבל בשלב הזה של החקיקה שהחברות הממשלתיות ורשות החברות הממשלתיות לא הייתה מעורבת בכלל, להכניס אותם עכשיו, זה לא נכון.
<נתי ביאליסטוק כהן: קודם כל, הן בפנים אבל אני לא מדבר דווקא על זה.
<נתי ביאליסטוק כהן: לא רציתי להגיד רשויות מקומיות.
אלי אלאלוף: אני מבקש שנתקדם.
<נתי ביאליסטוק כהן: עד שבג"ץ לא הורה כך, לא היה ייצוג הולם לנשים בדירקטוריון למרות שהחוק קבע את זה.
<נעה בן שבת: אם כן, הקנס הוא 75,300 שקלים.
<ערן טמיר: האם אפשר לבקש להכניס לחוק גם עבירות מינהליות כדי שאפשר יהיה להוציא קנס מינהלי?
אלי אלאלוף: כאילו פעם ראשונה אתם רואים את הצעת החוק.
<ערן טמיר: אני הערתי את זה גם בעבר.
<נעה בן שבת: זה קבוע כעבירה פלילית.
<נעה בן שבת: יש אפשרות בעבירות מסוימות להפוך את זה להיות קנס מינהלי אבל זה דורש תהליך נפרד.
אלי אלאלוף: אני מבקש, כל ההערות היו צריכות להגיע.
<נעה בן שבת: ההערה הזאת הגיעה אבל אי אפשר לעשות את זה עכשיו כאן בחקיקה ראשית אלא הדרך הנכונה היא לעשות את זה דרך קנס מינהלי.
<נעה בן שבת: גם עשו את זה פעם אחת.
<נעה בן שבת: את תיקון סעיף 17 קראנו קודם ולא נקרא שוב.
<נעה בן שבת: גם את התוספת הרביעית קראנו קודם ולא נקרא שוב.
<נעה בן שבת: אנחנו עוברים לסעיף 7 בעמוד 16.
<נעה בן שבת: תיקון חוק שירות המדינה (מינויים) בחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט-1959, בסעיף 15א –
, יבוא: "(א1) לעניין אנשים עם מוגבלות, לא יראו ייצוג הולם כאמור בסעיף קטן (א), במשרד או ביחידת סמך המעסיקים מאה עובדים לפחות אלא אם כן חמישה אחוזים לפחות מקרב העובדים במשרד או ביחידה הם עובדים עם מוגבלות משמעותית כהגדרתם בסעיף 9א(א) לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998 (להלן – חוק שוויון זכויות).
, יבוא: יש לנו כאן את אותה הוראה מהותית קבועה עכשיו בתוך חוק שירות המדינה (מינויים), בסעיף הייצוג העולם.
, יבוא: בסעיף קטן (ב), אחרי "שתקבע" יבוא "בכפוף לאמור בסעיף קטן (א1)".
, יבוא: כיוון שלנציבות שירות המדינה יש את הסמכויות לקבוע את היעדים שלה.
<דן אורן: הממשלה קובעת את היעדים.
<נעה בן שבת: יש כאן מגבלה שזה בכפוף לאמור בסעיף קטן (א1).
<נעה בן שבת: היא תצטרך לעמוד בחמישה האחוזים האמורים או לפחות.
<נעה בן שבת: יכול להיות יותר.
קטן יבוא: "(י) (1) לעניין סעיף קטן (א1) יחולו הוראות סעיף 9ב לחוק שוויון זכויות ואולם לעניין סעיפים 9ב(ג) ו-(ד) יבוא נציב שירות המדינה.
קטן יבוא: אנחנו אומרים שיחולו הוראות סעיף 9ב, זאת אומרת שהמוסד לביטוח לאומי יעבד את הנתונים לגבי משרדי הממשלה ויחידות הסמך כמו הוא עושה לעניין גופים ציבוריים אחרים.
קטן יבוא: הסיפא התכוונה להתייחס לגופים בהם הובא בחשבון רק חלק מהכוח אבל כיוון שהמוסד לביטוח לאומי, הוטל עליו גם התפקיד הזה של התייחסות לחלקי כוח, אין צורך בגורם שיבחן רק חלק מהכוח.
<רון צור: אני רק צריך לחשוב אם אין כאן בעיה ביטחונית.
<רון צור: בכל אופן יש עובדי מוסד לתפקידים מיוחדים.
<קריאה: זה בסעיף קטן (2).
<רון צור: הבנתי, אבל אני מציע שנבדוק כדי שלא נפגע בביטחון המדינה.
אלי אלאלוף: (2) הוראת פסקה (1) לא תחול לעניין משרדי ממשלה, יחידות ויחידות סמך שעיקר פעילותן בתחום ביטחון המדינה ומטעמי ביטחון אין למסור את פרטי עובדיהן.
אלי אלאלוף: עמידתם של גופים כאמור בהוראות סעיף קטן (א1) תיבחן בדרך אחרת שעליה יורה הנציב.
אלי אלאלוף: זאת אומרת, הם לא יעברו לפי סעיף 9ב.
אלי אלאלוף: ניתן לכם כאן חופש ואתם תצטרכו לעשות את העבודה הזאת בצורה יעילה.
אלי אלאלוף: (יא) לשם הבטחת עמידה ביעדי ייצוג הולם לפי סעיף זה, נציב שירות המדינה רשאי לנקוט באמצעי אכיפה, לרבות בתחומי הקפאת תקנים, גיוס וניהול כוח אדם, או כלים אחרים שיקבע הנציב, בהתאם לסמכותו.
<רון צור: כאן רצינו לבקש לתקן, במקום הקפאת תקנים, לכתוב בתחומי התקן כי הקפאת תקנים זה אמצעי אכיפה אחד ולנציב יש אמצעי אכיפה נוספים.
<נעה בן שבת: (יב) נציב שירות המדינה רשאי להורות לגבי משרד ממשלתי, יחידה, יחידת סמך או דירוג, כי לעניין יישום יעדי הייצוג ההולם, לא יובאו במניין עובדים בתפקידים מסוימים שעליהם יורה, בשל מאפיינים ייחודיים שבאופיו ומהותו של התפקיד, הנכללים הגדרת תפקיד שיוחרג כאמור.
<אבי ניסנקורן: זה צריך להיות באישור הוועדה.
<רון צור: למה?
<אבי ניסנקורן: כי אני לא סומך על הנציבות.
יואב קיש: זה פתח להחרגה מסיבית.
יואב קיש: מה הבעיה שזה יבוא לוועדה לדיון?
<נעה בן שבת: אולי צריך להזכיר שאנחנו כאן מדברים לא רק על ייצוג הולם של אנשים עם מוגבלות.
<נעה בן שבת: הסעיף הקטן הזה מתייחס לייצוג הולם בכלל של כל הגורמים עם המוגבלות.
<אבי ניסנקורן: המדינה לא שונה ממעסיק אחר.
<אבי ניסנקורן: צריך אישור של הוועדה.
<רון צור: שיהיה ברור לעניין אנשים עם מוגבלויות, ייצוג הולם.
<נעה בן שבת: היום כבר נקבע בפסיקה שיש סמכות כזאת לנציב שירות המדינה.
<נעה בן שבת: לכן נגיד "לעניין הזה".
<נעה בן שבת: לעניין אנשים עם מוגבלות ולא צריך באישור הוועדה.
<דן אורן: ולא לגבי אוכלוסיות אחרות?
<רון צור: זה לא רלוונטי לזה.
אלי אלאלוף: זה לא בחוק שלנו.
<קריאה: הלשכה המשפטית.
<קריאה: המוסד.
<קריאה: לגבי השוטרים ושב"ס נקבע שתפקידים מבצעיים, לפחות לגבי פירוט התפקידים או דברים כאלה יכול להיות שמפאת ביטחון מידע.
<נעה בן שבת: זאת גם הייתה בקשת היושב ראש להתייחס לנושא של כבאות והצלה במסגרת גופי הביטחון, ואולי נקבע שבוודאי לגביהם תיקבע החרגה כזאת ואם המוסד לתפקידים מיוחדים מבקש גם הוא החרגה כזאת, אפשר להחריג.
<נעה בן שבת: לעניין הזה, זה לא מופיע.
<רון צור: לא עליהם ספציפית.
<נעה בן שבת: כן, אבל יושב ראש הוועדה ביקש.
<רון צור: בתחומי ביטחון המדינה.
<רון צור: יש גופי ביטחון שלא ידועים בציבור בשמותיהם הברורים ולכן לא נכון להחריג דווקא גוף כזה או אחר.
<רון צור: אני לא יכול להיכנס לזה.
<רון צור: לכן לנציב יש סמכות.
<רון צור: לכן הוגדר סעיף כללי שאומר גופים שעיקר עניינם עוסק בביטחון המדינה.
<רון צור: זה שכולנו יודעים שיש שירות ביטחון כללי, יש עוד גופים שהציבור לא מכיר ועדיף לא לעשות ספציפיקציה בהקשר הזה.
<אבי ניסנקורן: לא תצא מזה.
<אבי ניסנקורן: יש הרבה יחידות שהן חסויות.
<נעה בן שבת: אנחנו לא מזכירים כאן את כבאות והצלה למרות שבתחילת הישיבה דיברנו עליהם.
אלי אלאלוף: אמרתם לא, אז לא.
<נעה בן שבת: עולה כאן שאלה אחרת.
<נעה בן שבת: בגלל הדרישה לאישור הוועדה, הגופים האלה יצטרכו, אם אתה רוצה להחריג - - -
<רון צור: לכן ביקשתי שזה לא יהיה.
<נעה בן שבת: בגלל הדרישה של אישור הוועדה, יש כאן לדיון כל מיני יחידות.
<אבי ניסנקורן: יש כאן שתי יחידות.
<אבי ניסנקורן: יחידות שעניינן ביטחון, לא צריך אישור של הוועדה.
<רון צור: זה י(2).
<אבי ניסנקורן: זה י(2).
<אבי ניסנקורן: אנחנו מדברים עכשיו על יב.
<רון צור: תפקיד מסוים שאתה רוצה להחריג.
<רון צור: לצורך העניין, רופא בבית חולים ממשלתי.
<רון צור: זה יבוא לכאן לאישור הוועדה.
<נעה בן שבת: אולי נאפשר שלגופים האלה, לאותם גופים שהם גופים ביטחוניים שאי אפשר למסור את פרטי העובדים לאישור הוועדה - - -
<רון צור: זה סעיף י(2).
<נעה בן שבת: סעיף י(2) אומר שלא צריכים לעבור את המוסד לביטוח לאומי.
<אבי ניסנקורן: אפשר לומר למעט יחידות ביטחוניות.
<רון צור: למעט יחידות ביטחוניות כפי שייקבע על ידי נציב שירות המדינה.
<רון צור: שעיקר עיסוקם בביטחון המדינה או משהו כזה.
<רון צור: כפי שיקבע נציב שירות המדינה.
יואב קיש: למעט יחידות שממילא נמצאות בקטגוריה י(2).
<רון צור: המשרד לביטחון פנים הוא ברישא ולא בסיפא.
<נעה בן שבת: (יג) משרד ויחידת סמך ימנו ממונה על ייצוג הולם לפי סעיף זה.
<נעה בן שבת: הממונה יקבל פניות העובדים והמשרד או יחידת הסמך בנושא ייצוג הולם, יזום פעולות להגברת המודעות לייצוג הולם והמידע לגביו וליישומו בקרב הממונים והעובדים ובשיתוף הגורמים הנוגעים בדבר וייתן ייעוץ והדרכה בדבר חובות המשרד או יחידת הסמך לפי סעיף זה, וכן ימלא כל תפקיד אחר שיטיל עליו נציב שירות המדינה בקשר ליישום סעיף זה.
<נעה בן שבת: הסעיף הזה מאפשר מינוי ממונה גם במשרדים או מחייב.
<נעה בן שבת: למעשה הממונה הזה הוא לא רק בנושא אנשים עם מוגבלות אלא לכל נושא הייצוג ההולם.
, יבוא: "(4) בלי לגרוע מהוראות פסקה (3) תינתן עדיפות כאמור בו למועמדים עם מוגבלות משמעותית (כמשמעותם בסעיף 9א לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות)".
, יבוא: עכשיו אנחנו מגיעים לנושא של התחילה והתקנות.
<דן אורן: לגבי (יב).
<דן אורן: הסמכות של הנציב היא רק לגבי אנשים עם מוגבלות?
<נעה בן שבת: לגבי כל חובת ייצוג הולם.
<דן אורן: לדעתי יש שתי אפשרויות מבחינה משפטית.
<דן אורן: אפשר להגיד שרק עוסקים בחוק הזה לגבי אנשים עם מוגבלות ולכן הסמכות הזאת של הנציב בעצם להגיד שהיעד לגבי אנשים עם מוגבלות, לגבי תפקידים מסוימים כמו שכתוב כאן.
<דן אורן: אם דבקים בגישה הזאת שלא עוסקים באוכלוסיות אחרות, זה צריך להיות עד הסוף.
<דן אורן: לא יכול להיות שנכניס כאן
<דן אורן: סמכות לומר שזה לא חל לגבי אוכלוסיות אחרות ולגבי אנשים עם מוגבלות זה יהיה באישור ועדה ולגבי האוכלוסיות האחרות זה לא יהיה באישור ועדה.
<נעה בן שבת: החשש שלנו היה אחר, ואני אזכיר לך.
<נעה בן שבת: דיברנו על הנושא הזה.
<נעה בן שבת: אם אנחנו נכתוב שלגבי התחום הזה של אנשים עם מוגבלות אפשר להחריג ולהביא בחשבון רק חלק מהאוכלוסייה, עלולים להגיד שיש כאן הסדר שלילי לגבי אוכלוסיות אחרות.
<נעה בן שבת: ראינו גם שהפסיקה אמרה כבר שיכולים לעשות את הפעולה הזאת לגבי אוכלוסיות אחרות.
<נעה בן שבת: לכן, כדי למנוע את ההסדר השלילי, אמרנו שההוראה הזאת תהיה הוראה כללית.
<דן אורן: רק לגבי אנשים עם מוגבלות זה אישור ועדה?
<נעה בן שבת: כן, כי השאר נעשה בסמכותו הכללית של הנציב.
<אבי ניסנקורן: זה לא על פי חוק הדברים האלה.
<נעה בן שבת: גם אין לך יעד קבוע ומחייב.
<נעה בן שבת: יש לך ייצוג הולם באופן כללי.
<עודד ברוק: אנחנו ביקשנו גם שיחילו עלינו את הסדר הדומה לשירות בתי הסוהר ולמשטרה בעניין אנשים שהועברו ממערך המבצעי למערך המינהלי, כיוון שיש לנו הרבה מאוד אנשים שנפגעים במערך המבצעי ואנחנו צריכים להעביר אותם למערך המינהלי.
<נעה בן שבת: הסברנו שאין לכם ועדה סטטוטורית.
<עודד ברוק: תקבעו ועדה אחרת, מצדי בראשות נציב שירות המדינה או מישהו אחר.
<עודד ברוק: התוצאה היא שאנחנו מעבירים הרבה מאוד אנשים למערך המינהלי בגלל שהם לא יכולים יותר לשמש במערך המבצעי.
אלי אלאלוף: נציבות שירות המדינה, התרכזת בשאלה?
<רון צור: יש בעיה שבשונה מגופים ביטחוניים אחרים כמו בצבא, אין ועדות רפואיות שיכולות לקבוע חליף למה שקובע החוק או התנאים האחרים.
<רון צור: זאת הנקודה.
<רון צור: אתה מבין את כוונתי?
<רון צור: לכן אנחנו לא יכולים לעשות פטורים ייחודיים.
<רון צור: אין לנו ועדה רפואית פנימית לשירות הכבאות.
<רון צור: בהנחה ויהיה, אפשר יהיה לדבר על זה.
<רון צור: כרגע זה לא רלוונטי.
<רון צור: הכללים הם אותם כללים.
<עודד ברוק: התוצאה תהיה שהם יועברו לוועדה לפיטורים וזה משהו שאנחנו לא רוצים.
<נעה בן שבת: לא, לא בהכרח יועברו לוועדה לפיטורים.
<נעה בן שבת: אולי הם ייקלטו ב-95 אחוזים אחרים שיש לך.
<עודד ברוק: אנשים עם מוגבלות של ארבעים אחוזים.
אלי אלאלוף: אני רוצה להציע לנציבות שירות המדינה לשבת עם הרשות לכבאות.
<רון צור: נעשה את זה.
אלי אלאלוף: תמצאו להם את הפתרון ההולם.
<אבי ניסנקורן: אי אפשר להגיד שהנציב יחיל כללים בהתאמה על נציבות כבאות כפי שמוחלים?
<רון צור: כן, אבל מה שהוא ביקש, הוא ביקש לעשות כמו שביקשו קודם לגבי הצבא או המשטרה, שיש להם פרופילים.
<רון צור: יש להם ועדה רפואית.
<רון צור: אין להם את המנגנון הזה.
<עודד ברוק: רק ועדה שתקבע שהוא לא כשיר למערך מבצעי כמו שנקבע היום בחוק.
<בר לוי: לעניין סעיף 15ד, עונשין, צו מסירת מידע וצו ייצוג הולם.
<בר לוי: אנחנו נבקש שההסדר שחל על שירות המדינה יחול בעניין הזה גם על שירות בתי הסוהר והמשטרה.
<נעה בן שבת: למה כוונתך?
<בר לוי: כפי שגם דובר בישיבות הפנימיות, לא יוכל להינתן קנס כנגד משטרת ישראל או כנגד שירות בתי הסוהר.
<נעה בן שבת: למה אפשר לתת לעירייה צו ולמשטרה ולשירות בתי הסוהר אי אפשר?
<נעה בן שבת: למשטרה ושירות בתי הסוהר, אם לא יהיה צו, לא יהיה אף אחד שישגיח עליהם.
אלי אלאלוף: כל חילוקי הדעות שיש לכם בדקות האחרונות, אני מציע שבסוף כוועדה נפנה לנציב ולכל מי שנמצא לנכון כדי שיטפלו בזה ואנחנו נעשה מעקב אחר הטיפול שלכם.
אלי אלאלוף: בינתיים נוכל לקדם את החוק.
<נעה בן שבת: אם כן, אין שינוי.
<נעה בן שבת: אנחנו לא משנים את החוק בהתאם לבקשות.
<נעה בן שבת: יש כאן סעיף תחילה ותקנות ראשונות.
<נעה בן שבת: השאלה מתי יהיה אפשר להפעיל את המנגנון הזה של ביטוח לאומי.
אלי אלאלוף: ההמלצה שלי היא ביולי 2017.
אלי אלאלוף: זה נותן לכם שנה.
<רויטל לן כהן: היה להם מספיק זמן.
<רבקה פריאור: יולי 2017, על פניו נראה סביר אבל זה בכפוף לכך שאת כל הרשימות שאנחנו אמורים לקבל, נקבל מספר חודשים לפני כן כדי שנוכל לעבוד עליהן.
איציק שמולי: אני עושה הבחנה בין שני דברים, בין החוק ובין חובה לייצוג הולם של החמישה אחוזים לבין המשימה של הדיווח.
איציק שמולי: אני חושב שהמשימה של הדיווח אכן לא יכולה להיכנס, זה ברור, באופן מידי ויולי 2017 בהחלט מהווה הצעה סבירה.
איציק שמולי: אבל לגבי ההתחלה של היישום של החמישה אחוזים, אפשר להכניס את זה כבר לתוקף ולא צריך לחכות.
איציק שמולי: המשמעות של מה שאתה אומר זה שביולי 2017 ייכנס לתוקף החמישה אחוזים.
יואב קיש: ברשותך, אני רוצה לחדד את זה.
יואב קיש: אני חושב שנכון דווקא שנעבוד בשנה קלנדרית.
יואב קיש: אני חושב שהחוק צריך להיכנס לתוקף מה-1 בינואר וייבחן ביולי עת נקבל את הדיווח של אותה שנה כל פעם.
<רויטל לן כהן: תודה רבה לכם.
אלי אלאלוף: בואו נסכם את הנקודה הזאת.
אלי אלאלוף: החוק ייכנס לתוקפו ב-1 בינואר 2017.
אלי אלאלוף: אנחנו נעשה דיווח ועדכון תוך שלושה חודשים מיום כניסת החוק לתוקף כדי לראות מה קורה.
אלי אלאלוף: אמרנו שהפעלת החוק – 1 בינואר 2017.
אלי אלאלוף: עדכון ודיווח – שלושה חודשים לאחר מכן, ב-1 לאפריל 2017.
אלי אלאלוף: היערכות הביטוח הלאומי וכל המערכות להפעלה – ב-1 ביולי 2017.
יואב קיש: זה אומר ב-1 ביולי בעצם יציגו תמונת מצב של שנה אחורנית.
יואב קיש: זאת אומרת, הם יציגו את תמונת המצב שקיימת אצלם וב-1 ביולי 2018 יציגו את שנת 2017 לצורך העניין.
<נעה בן שבת: השאלה לגבי חובת מינוי ממונה, מתי היא תחול?
יואב קיש: מה-1 בינואר 2017.
<נעה בן שבת: הייתה כאן הוראה של תחילה הדרגתית.
<נעה בן שבת: למעשה מנגנון הבדיקה צריך להיות אחיד כי המוסד לביטוח לאומי צריך לדעת לגבי כל גוף מה הוא צריך לבדוק.
יואב קיש: אני מציע דברר מאוד פשוט.
יואב קיש: אפשר להחליט או בשנתיים הראשונות או בשלוש השנים, לא יוטלו סנקציות והחוק יאפשר לגופים להיערך לכך.
אלי אלאלוף: שנה ראשונה.
יואב קיש: אולי יש מישהו שמתחיל בשני אחוזים ועכשיו הוא צריך לגייס.
יואב קיש: צריך לתת לו את הזמן.
יואב קיש: שנתיים, זה נראה לי סביר שלא יוחלו סנקציות וסעיף הסנקציות ייכנס לתוקף החל מה-1 בינואר 2019.
אלי אלאלוף: 2018.
יואב קיש: כל החוק יעבוד אבל לא יוטלו סנקציות על גופים שלא יעמדו בו.
איציק שמולי: צריך לעשות הבחנה בין שני דברים ביחס למה שיואב אמר.
איציק שמולי: יש ענישה בגין זה שאתה לא מגיב.
איציק שמולי: כלומר, אתה לא עומד ביעד.
<נעה בן שבת: אין ענישה על אי עמידה ביעד.
איציק שמולי: יש ענישה אם אתה לא מגיש תכנית.
איציק שמולי: את זה להשאיר.
יואב קיש: אז אפשר להחיל את זה ישר.
יואב קיש: מי שלא עושה תכנית, עם כל הכבוד.
<נעה בן שבת: השאלה אם אפשר לקבוע הוראת מעבר שבשנת 2017, 2018, האחוזים יהיו יותר נמוכים.
<נעה בן שבת: לא יהיה יעד ייצוג הולם של חמישה אחוזים מיד אלא בשנת 2017 יהיו נניח שלושה אחוזים ובשנת 2018 יהיו ארבעה אחוזים.
איציק שמולי: אני מציע לא לשחק עם זה כי אחרי כן יעשו לנו על זה אובר רולינג.
אלי אלאלוף: נשאיר את זה כמו שזה.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, התחילה היא מיידית מ-2017.
אלי אלאלוף: אמרנו, מה-1 בינואר 2017.
<נעה בן שבת: אנחנו רק מבקשים להתאים את המועדים של הגשת התכניות והסדר הכרונולוגי.
<רון צור: כדי שהנציב יוכל לאכוף את התכנית, צריך שהדיווח של ביטוח לאומי שמעבד את הנתונים יחזור גם לנציב.
<רון צור: מה שקשור כאן בסעיף (3)(י)(1).
<ערן טמיר: אנחנו נעביר.
<ערן טמיר: לא צריך לכתוב את זה.
אלי אלאלוף: אני רוצה להודות לכולם על שיתוף הפעולה כדי להעביר את הצעת החוק למרות שהיא לא אופטימלית אבל היא אדירה.
אלי אלאלוף: היא מהווה שינוי מהותי במערך יחסי העבודה וביחס החברה לאוכלוסיות שלה המיוחדות שזקוקות לחוקים כדי להגן עליהן.
אלי אלאלוף: זה לא נעים לעשות דבר כזה.
אלי אלאלוף: זה היה צריך לבוא על ידי כל החברה אבל אם החברה לא מבינה את האחריות שלה, עושים את זה לפי החוק.
אלי אלאלוף: אני רוצה להודות לכל החברים ובמיוחד לחברי הכנסת שנמצאים כאן, במיוחד שהיום יום ראשון.
אלי אלאלוף: באמת אני מודה לכם.
אלי אלאלוף: אני מודה ליושב ראש ההסתדרות שאני יודע כמה מאמצים עשית.
אלי אלאלוף: אני רוצה להודות לצוות של הוועדה, ליועצים המשפטיים שלנו ולמנהלת הוועדה.
<נעה בן שבת: אדוני, לפני ההצבעה, שכחתי סעיף אחד.
<נעה בן שבת: התקנות האלה, אותן תקנות לגבי שמירת מידע שאמרנו שהן באמת תקנות שחייבים להתקין אותן, מוצע כאן שהן יותקנו תוך כמה חודשים מיום פרסומו של חוק זה.
<נעה בן שבת: אם אנחנו צריכים לעשות את הכול עד 2017, אני חושבת שעד 31 בדצמבר 2016 צריך יהיה להתקין את התקנות.
אלי אלאלוף: אנחנו מעלים להצבעה את הצעת החוק שיועבר לאישור המליאה בקריאה שנייה ושלישית.
אלי אלאלוף: בעד הצעת החוק – פה אחד <הצעת חוק ייצוג הולם לעובדים עם מוגבלות בגופים ציבוריים (תיקוני חקיקה), התשע"ה-2015>, אושרה.
אלי אלאלוף: היום ה-24 ביולי 2016, י"ח בתמוז התשע"ו, השעה 14:16 ואנחנו פותחים את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: אנחנו ממשיכים בהצעת חוק הרשות לגיל הרך.
אלי אלאלוף: בין שתי הישיבות היו הערות.
<שמרית גיטלין שקד: אולי כדאי שנאמר מה התיקונים שנעשו לפי החלטתכם.
אלי אלאלוף: נתחיל בזה.
<שמרית גיטלין שקד: ברשותך, אני מרקרתי את זה.
<שמרית גיטלין שקד: אני לא יודעת אם כולם רואים את זה בנוסח, אבל הנושאים בהם התקבלו שינויים בסעיפים בעקבות ההערות שעלו בישיבה הקודמת הודגשו.
<שמרית גיטלין שקד: בסעיף 2 בהגדרת תחום הגיל הרך, התווספו המלים "וכן פיתוח של מסגרות אלה".
<שמרית גיטלין שקד: בסוף פסקה (1) נמחק הביטוי "התכנית תועבר לעיון משרדי הממשלה והרשויות המקומיות".
<שמרית גיטלין שקד: בפסקה (3) הובהר שזה לצורך הטיפול בהם.
<שמרית גיטלין שקד: זאת רק הבהרה ואין כאן שינוי של ממש בנוסח.
<שמרית גיטלין שקד: גם בפסקה (4) יש הבהרה, המלצה על דרכי יישום ואכיפה של הסטנדרטים האמורים.
<שמרית גיטלין שקד: בפסקה (9), תוספת "לרבות בחינוך המיוחד".
<שמרית גיטלין שקד: בסעיף 5, חברי המועצה, בפסקה (8), יש שינוי.
<שמרית גיטלין שקד: "נציג המרכז לשלטון מקומי בעל זיקה לתחום הרך שימונה לפי המלצת יושב ראש המרכז לשלטון מקומי, בהתייעצות עם יושב ראש מרכז המועצות האזוריות בישראל".
<שמרית גיטלין שקד: בפסקה (9) – "חבר הסגל האקדמי הבכיר במוסד להשכלה גבוהה שהוא חוקר מומחה בנושאי הגיל הרך, שימונה לפי המלצת המועצה להשכלה גבוהה".
<שמרית גיטלין שקד: בפסקה (11) יש תוספת לעניין נציגי ציבור: "כל אחד מהשרים האמורים, ימליץ על שני נציגי ציבור, והשר יבחר אחד מביניהם, כדי להבטיח את הייצוג של מגוון האוכלוסייה בישראל".
<שמרית גיטלין שקד: בפסקה (12), "נציג ארגונים המפעילים מעונות יום, אשר ימונה לפי המלצת השר הממונה על מעונות היום".
<שמרית גיטלין שקד: בפסקה (13) – "רופא שמומחיותו בתחום נוירולוגיית ילדים והתפתחות הילד, שימונה לפי המלצת הארגון המקצועי המייצג את המספר הגדול ביותר של רופאים העוסקים ברפואת ילדים בישראל".
<שמרית גיטלין שקד: בפסקה זו אני מבינה שיהיה שינוי נוסף.
<שמרית גיטלין שקד: אלה השינויים עד סעיף 11 שכבר הוקרא.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת יגאל גואטה, בבקשה.
יגאל גואטה: דיברנו על שני נושאים שפרופסור טרכטנברג אומר לי שהם כן שונו כאן.
מנואל טרכטנברג: עוד לא שונו.
מנואל טרכטנברג: אנחנו רוצים קודם לשמוע אותך.
יגאל גואטה: לכל שר יש שני נציגים כאשר לשר הפנים יש נציג אחד בלבד.
יגאל גואטה: לא הבנתי למה זה כך.
יגאל גואטה: דיברתי על הנושא של נציג הארגונים המפעילים שתהיה נציגות של כלל הארגונים המפעילים ולא רק ארגון אחד.
יגאל גואטה: שיהיו כמה ארגונים.
יגאל גואטה: אני לא מבין מה הבעיה.
יגאל גואטה: יש להם צרכים שונים, יש להם כל מיני דברים שהם יכולים להוסיף לטובת העניין.
יגאל גואטה: שיהיו נציגים.
יגאל גואטה: שוב אני אומר, לאו דווקא חרדים.
יגאל גואטה: אני דיברתי בפעם הקודמת על חרדים אבל אם יש ארגון שמייצג בני מיעוטים, שיהיה גם ארגון כזה.
יגאל גואטה: שייצג ויגיד את הבעיות האמיתיות שלו.
יגאל גואטה: אני לא בא לעשות כאן פוליטיקה ואני חושב שזה דבר ראוי ונכון וצריך לעשות אותו.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה להתייחס.
מנואל טרכטנברג: קודם כל, לגבי נציג שר הפנים.
מנואל טרכטנברג: כרגע יש לו נציג אחד ואנחנו מציעים להוסיף עוד חבר מועצה שיהיה נציג הרשויות המקומיות, לא השלטון המקומי, שיומלץ על ידי שר הפנים.
יגאל גואטה: גם לשר החינוך יש עוד נציגים חוץ משני הנציגים האלה.
אלי אלאלוף: בהתייעצות נוספת.
אלי אלאלוף: צריך להשאיר נציג מרכז הרשויות המקומיות ונציג נוסף למשרד הפנים.
מנואל טרכטנברג: אולי לא הבהרתי את זה.
מנואל טרכטנברג: כרגע יש נציג אחד למשרד הפנים וכמו כן יש בסעיף (8) נציג המרכז לשלטון מקומי.
מנואל טרכטנברג: את זה אנחנו משאירים.
מנואל טרכטנברג: נציג השלטון המקומי שימונה לפי המלצת יושב ראש מרכז השלטון המקומי.
מנואל טרכטנברג: את זה משאירים.
מנואל טרכטנברג: מוסיפים נציג נוסף, עוד חבר למועצה, שיהיה מהרשויות המקומיות והוא יומלץ על ידי שר הפנים.
יגאל גואטה: גם לשר החינוך יש עוד נציגים ובכל זאת יש לו שני נציגים.
מנואל טרכטנברג: אלה שני דברים שונים.
יגאל גואטה: למה אלה שני דברים שונים?
יגאל גואטה: בסוף אחרי אלה שהוא ממנה אותם, יש לו עוד שני נציגים.
מנואל טרכטנברג: כל נציג בא כפונקציה מסוימת או כמייצג תחום מומחיות.
מנואל טרכטנברג: עם כל הכבוד, למשרד הפנים כמשרד אין שום מומחיות בגיל הרך.
מנואל טרכטנברג: אין לו שום נגיעה לגיל הרך.
יגאל גואטה: אבל יש לו נגיעה למשרדים.
יגאל גואטה: למה אתה בכלל מכניס כאן את הרשויות?
מנואל טרכטנברג: לאט לאט.
מנואל טרכטנברג: למי שיש נגיעה ישירה לגיל הרך, זה לרשויות המקומיות.
מנואל טרכטנברג: לכן אנחנו באים ואומרים שלרשויות המקומיות יהיה נציג אבל מי שממנה זה שר הפנים.
יגאל גואטה: אתה אומר שלרשויות המקומיות יש נגיעה כשבפעם הקודמת בכלל לא היה להן נציג.
יגאל גואטה: לא היה נציג לרשויות.
מנואל טרכטנברג: מה אתה רוצה?
מנואל טרכטנברג: אתה רוצה שממשרד הפנים יבוא מי שגובה ארנונה?
יגאל גואטה: מי שמטפל בכל שאר הדברים שאתה אומר שיש להם נגיעה לרשות המקומית.
אלי אלאלוף: אני מציע שהנושא של משרד הפנים והרשויות ייסגר בין שלושתנו מחוץ לישיבה.
יגאל גואטה: לגבי נציגות הארגונים.
<רבקה לזובסקי: יושבת ראש ויצ"ו עולמית.
<רבקה לזובסקי: לא ברור לנו למה שנתיים כאשר קדנציה של כל חבר אחר במועצה היא ארבע שנים.
מנואל טרכטנברג: זה כדי לתת מענה למה שיגאל גואטה מעלה כאן.
מנואל טרכטנברג: זה בדיוק העניין.
מנואל טרכטנברג: שתהיה רוטציה בין הארגונים.
<רבקה לזובסקי: חבל, יש כאן הפסד למועצה.
<רבקה לזובסקי: אנחנו לא פוליטיים, ויצ"ו לא פוליטית, אין כאן שום פוליטיקה.
<רבקה לזובסקי: אנחנו הרבה ארגונים.
<רבקה לזובסקי: יש מכנה משותף אבל יש גם שונות.
<רבקה לזובסקי: יש לנו כל כך הרבה ידע וניסיון.
<רבקה לזובסקי: זה הגיל הרך, אלה מרכזים לגיל הרך וצרכים מיוחדים, עבודה עם הורים, עבודה עם צוותים.
יגאל גואטה: שיהיו שלושה נציגים.
<רבקה לזובסקי: שיהיו שלושה נציגים לפחות ולארבע שנים.
<רבקה לזובסקי: גם שלושה נציגים לא יכסו את כל הארגונים.
<רבקה לזובסקי: אפשר יהיה לעשות תורנויות, אבל אני אומרת לך שזה הפסד למועצה, ואני אומרת את זה אובייקטיבית לחלוטין.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה להסביר את הדבר הבא.
מנואל טרכטנברג: צריך לזכור ולהזכיר לכולנו שמדובר על המועצה לגיל הרך מלידה עד גיל שש.
מנואל טרכטנברג: הארגונים כיום מטפלים בגילים מאוד מסוימים ובתוכם רק ב-23 אחוזים או משהו כזה של הילדים בגילים מסוימים.
<רבקה לזובסקי: אפס עד שלוש.
מנואל טרכטנברג: זאת לא המועצה למעונות היום.
מנואל טרכטנברג: אני רוצה לומר משהו בשם המשרדים הממשלתיים.
מנואל טרכטנברג: נציגי המשרדים התרעמו עלינו – על מנסחי הצעת החוק – על כך שיש יותר מדי משקל במועצה לנציגים שהם לא מהמשרדים הממשלתיים.
מנואל טרכטנברג: אי אפשר לתת משקל יתר לאחד הסגמנטים האלה.
מנואל טרכטנברג: בכלל, יש ריבוי גם בהקשרים אחרים.
מנואל טרכטנברג: בגני ילדים בגילי שלוש-ארבע אין ריבוי של מגזרים?
מנואל טרכטנברג: הרי החברה הישראלית היא אותה חברה ולא חשוב באיזה גילאים אתה נמצא.
מנואל טרכטנברג: לכן אנחנו אומרים שכדי בכל זאת לתת לזה ביטוי, אנחנו אומרים שתי אמירות כאשר הראשונה היא שהשנתיים האלה הם כדי שתהיה רוטציה ולא סגירה על נציג אחד.
מנואל טרכטנברג: אם אתם לא רוצים את זה, בבקשה, אבל חבל כי אז הרוטציה הזאת מאפשרת את זה.
מנואל טרכטנברג: הדבר השני, יש אמירה שחוזרת על עצמה בכמה הקשרים שכל ההרכב של המועצה חייב לבטא את הרב-גוניות של החברה בישראל ויש לזה השלכות על השר.
מנואל טרכטנברג: כלומר, שר החינוך בסוף יהיה צריך לעמוד מול מבקר המדינה האם כן יש נציגות הולמת למגזרים השונים בחברה הישראלית.
יגאל גואטה: למר צריך בסוף להעמיד אותו מול מבקר המדינה?
מנואל טרכטנברג: זה לא צריך להגיע ל שם.
יגאל גואטה: אבל אתה יודע שזה יגיע.
יגאל גואטה: בסוף זה יגיע.
יגאל גואטה: מה שלא קובעים להם, הם לא עושים.