GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: אני חושב שאפשר, מי שלומד את השפה ילמד גם את התרבות.
אלי אלאלוף: אבל בין להימנע מלתת שירות בכלל בתחומים של הפסיכיאטריה בשפה הערבית, גם אם התרבות המקורית של איש המקצוע היא לא התרבות הערבית, אני חושב שהיא עדיפה על זה שלא עושים את זה, אלא רק באמצעות כוח האדם שהתרבות המקורית שלו היא.
אלי אלאלוף: תבינו, זה יותר חשוב להתחיל לטפל, גם אם מפשלים בפינות.
אלי אלאלוף: בואו נלמד אנשים שילמדו את השפה.
אלי אלאלוף: אם אנחנו יודעים לעשות את זה ביחידות מיוחדות בצה"ל, בשלושה-ארבעה חודשים יודעים את השפה הערבית, מסיבות שלא התפקיד שלנו לשפוט או לא לשפוט, אנחנו יכולים.
אלי אלאלוף: תחשבו על זה, אנשי משרד הבריאות, להקים את הקורסים האלה, שמאפשרים למידת השפה בשיטות של הגופים המוזרים האלה, שאנחנו לא מדברים עליהם.
אלי אלאלוף: בחיל המודיעין היום, בשלושה-ארבעה חודשים, גם לא רק ערבית, גם פרסית, שזה פחות קרוב.
אלי אלאלוף: יודעים ללמד את זה בשלושה-ארבעה חודשים.
אלי אלאלוף: אני חושב שאם רוצים לקחת את זה ממש, ואני שמח כי אני שומע דברים חיוביים סך הכל.
אלי אלאלוף: אם רוצים את זה, יש פה שיטות שאנחנו לא צריכים להשאיר את זה למקריות או ליוזמה האישית.
אלי אלאלוף: זה צריך להיות המערכת.
אלי אלאלוף: המערכת צריכה לפתוח קורסים לפסיכיאטרים או לעובדים סוציאליים בשפה הערבית, כדי שישולבו בכוח האדם הנדרש בתחום הפסיכיאטריה.
אלי אלאלוף: שאחרים יעשו את זה במקומות - - - .
אלי אלאלוף: בעבודה סוציאלית היום יש עובדים סוציאליים ברמה מדהימה, שיודעים גם עברית, גם ערבית ואין שם מחסור.
אלי אלאלוף: פה בתחום הזה של הרפואה הפסיכיאטרית, יש מחסור מטורף.
אלי אלאלוף: אם לא יהיו קורסים שיטתיים כדי להביא כוח אדם, וזה הוויכוח.
אלי אלאלוף: אני מודה, אני אומר את זה בשיא הכבוד לחנין זועבי.
אלי אלאלוף: לא צריכים להיות ערבים כדי לעבוד בנושא של פסיכיאטריה אם יודעים את השפה הערבית.
אלי אלאלוף: אני אומר את זה ומי שמכיר אותי יודע שזה לא תרגיל כלשהו.
אלי אלאלוף: זו כוונה לתת וחשוב לתת את השירות הזה לכמה שיותר אוכלוסייה וכמה שיותר מהר.
דב חנין: אלי, אם אפשר להגיד כמה מילים, אני פשוט צריך לרוץ לוועדת הכלכלה, יש לי דיון.
דב חנין: אני מודה לך אדוני יושב הראש על כינוס הדיון הזה.
דב חנין: בכל הרצף הזה של הדיונים היום, שיזם חבר הכנסת ג'בארין – יום השפה הערבית בכנסת – לדיון הזה יש חשיבות מיוחדת.
דב חנין: כי אנחנו מדברים על הנגשת השפה לאנשים שהכי צריכים אותה בעצם.
דב חנין: אנחנו מדברים על אנשים שהם נפגעי בריאות נפש או אנחנו מדברים בחצי השני של הדיון על ההנגשה של המוסד לביטוח לאומי.
דב חנין: אלה הם האנשים שהכי צריכים את השירותים האלה וגם במקרים רבים אלה הם האנשים שהנגישות שלהם לשפה העברית היא נמוכה.
דב חנין: זאת אומרת, פה אנחנו באמת מדברים על משהו שהמשמעות המעשית, היומיומית שלו לחיים של האנשים, היא עצומה.
דב חנין: אני שמעתי מאד בעניין את הדברים של נציגי מערכות בריאות הנפש.
דב חנין: אני הייתי שמח גם לשמוע את הצד השני של הדיון, ההיבט של המוסד לביטוח לאומי, אבל אני יכול לומר לך, אדוני יושב הראש, עם כל הדברים שנעשים בתחום הזה, הפערים הם עצומים.
דב חנין: עצומים.
אלי אלאלוף: נכון, לכן הצורך בעבודה שיטתית.
דב חנין: ולכן הצורך בעבודה שיטתית, ואני מחזיר את הצורך הזה גם אלינו.
דב חנין: ואני אומר שאנחנו צריכים לנסות, יחד עם הגורמים הרלבנטיים לגבש תכנית עבודה, או לבקש מהם שיציגו לנו תכנית עבודה, איך הם מתכוונים לקדם שינוי בשנה הקרובה.
דב חנין: ואני מציע לוועדה, בתוך כמה חודשים לקיים דיון מעקב, לראות אך אותן מול תוכניות, שהמוסד לביטוח הלאומי והשירותים השונים שמתעסקים בבריאות נפש, איך אנחנו באופן מעשי נמצאים במגמת התקדמות ובמגמת שינוי.
דב חנין: נראה לי מאד מאד חשוב.
אלי אלאלוף: יהיה דיון בקרוב.
אלי אלאלוף: א', אני מסכים עם כל דבר שאמרת, דב.
אלי אלאלוף: יהיה דיון בעוד כמה שבועות.
אלי אלאלוף: יש דיון מעקב על נושא של בריאות הנפש.
נורית קורן: של בריאות הנפש, כן.
אלי אלאלוף: ואנחנו נבקש לכלול את הדיווח שאתה אומר כאחד הנושאים בתכנית עבודה.
נורית קורן: אני גם רוצה ללכת.
נורית קורן: אני רק רוצה לומר בהזדמנות הזאת - - -
אלי אלאלוף: שמתם לב שהיו היום?
אלי אלאלוף: הייתם צריכים לראות מה זה בדיון הקודם לא לתת רשות דיבור לחברי הכנסת.
נורית קורן: אני פשוט גם נאלצת לעבור לעוד ועדה.
אלי אלאלוף: האמת שהייתי צריך לתת קודם למיכל רוזין, כי היא ברכה אותי על הפועל באר שבע.
נורית קורן: אז אני אברך אותך עכשיו על הפועל באר שבע.
נורית קורן: היו חגיגות של 100,000 איש, לא מובן מאליו.
נורית קורן: אני רק רוצה להגיד כאן לנציגי קופות החולים, אנחנו בשבועיים-שלושה הקרובים נעשה דיון על הרפורמה בבריאות הנפש.
נורית קורן: עברה כמעט שנה ואנחנו נרצה נתונים מדויקים על כל דבר שתוכלו לתת לנו והדיון יהיה במליאה של הוועדה ולא רק בוועדת המשנה.
נורית קורן: אנחנו גם נעלה את הנושא של המתמחים בפסיכולוגיה.
נורית קורן: אז אני מודה לכם מאד ואתם עושים עבודה נהדרת בעניין של השפה הערבית.
אלי אלאלוף: כן, בבקשה, מיכל.
מיכל רוזין: אני אשמח לשמוע קצת יותר.
מיכל רוזין: יש לי כמה דברים להגיד, אבל אני רוצה לשמוע.
אלי אלאלוף: ברשותכם, היות וביקשנו ואני אומר, כי זה נראה לי יוזמה של המוסד לביטוח הלאומי במקרה הזה, שהתחיל משהו ויש פה את מנהל סניף נצרת, שהוא בא להציג את זה.
אלי אלאלוף: אם אתם רוצים הוא יציג את זה בערבית, אבל כדי שכולנו נבין, אז הוא יציג את זה בעברית.
<עדית סרגוסטי: אפשר להתייחס לנושא שעלה קודם, לפני שעוברים לביטוח הלאומי?
אלי אלאלוף: אם זה קצר.
<עדית סרגוסטי: אני אשתדל.
אלי אלאלוף: אז או שתאפשרי ונחזור אליך, ברשותך.
<עדית סרגוסטי: זה פשוט מתחבר לנושא של בריאות נפש.
אלי אלאלוף: כי אני בטוח שההתייחסות שלך תדרוש התייחסויות נוספות.
<ארי לאודן: גם אני אשמח לעדכן משהו קטנטן.
אלי אלאלוף: אוקיי, אז תנו לי בבקשה.
אלי אלאלוף: אני רוצה לשמוע 7 דקות, כמו במסגרות אחרות.
אלי אלאלוף: בבקשה, נציג הביטוח הלאומי.
<חוסאם אבו בכר: טוב, אדוני יושב הראש, מכובדי.
<חוסאם אבו בכר: ראשית אני רוצה לברך את ידידי, חבר הכנסת יוסף ג'בארין, על היוזמה.
<חוסאם אבו בכר: כמטי שעסק בתחום החינוך בעבר ועסקתי גם בעניין של הוראת השפה הערבית, רק לציין את זה בטרם אתחיל בעניין של הביטוח הלאומי – עבדתי בקרן אברהם והייתי מהיוזמים של הכתרת הוראת השפה והתרבות הערבית לבתי הספר היהודיים.
<חוסאם אבו בכר: המשפט שמהדהד בראשי כל הזמן הוא של החוקר צרפתי בשם בורדייה, שאומר אתה מתייחס לאוכלוסייה מסוימת בדיוק כפי שאתה מתייחס לשפה שלה.
<חוסאם אבו בכר: בערך כך הדברים מבחינת הערך, ואני חושב שזה מכובד מאד שבכנסת מוצאים לנכון לציין את השפה הערבית ביום מיוחד, ואני שמח להיות אחד מהאנשים שמציגים ביום הזה.
<חוסאם אבו בכר: כבר אעיר שעל אף כל הדברים שאני הולך להציג, גם מתוך גישה ביקורתית וגם מתוך הסתכלות על המציאות הכללית במוסד לביטוח לאומי, אנחנו בדרך הנכונה, אבל עדיין לא הגענו למצב מושלם מבחינת הנגשת השירות בשפה הערבית ומבחינת ההתפתחות של כל העניין של ההתייחסות לאוכלוסייה הערבית, כאוכלוסייה ייחודית מבחינת השפה, מבחינת התרבות, אבל בהחלט עשינו כברת דרך ואני אסביר למה אני מתכוון.
<חוסאם אבו בכר: קודם כל המושג העיקרי שמנחה אותנו ואולי חלקכם בהתחלה לא יבינו על מה אני מדבר.
<חוסאם אבו בכר: קודם כל אנחנו מתייחסים מתוך עיוורון מסוים לכלל האוכלוסיות.
<חוסאם אבו בכר: כלומר, אנחנו מונחים על פי חוק שהוא חוק שווה ושוויוני לכל האוכלוסיות וזה מה שמנחה אותנו וזה מה שמלווה אותנו.
<חוסאם אבו בכר: אבל ליד החוק, ליד העיוורון הזה, יש ראייה מאד מעמיקה ומאד ייחודית לשונות התרבותית, להבדלים התרבותיים ולעניין של השפה, במיוחד לאוכלוסייה הערבית.
<חוסאם אבו בכר: אני גם שכחתי להתנצל, פשוט מאד בגלל בעיות לוגיסטיות אני לא מצליח להעלות את המצגת, כך שאני מקווה שאני לא אפספס שום דבר מהדברים שרציתי להציג.
<חוסאם אבו בכר: כשאנחנו מדברים על התאמת - - -
אלי אלאלוף: אתה יכול להעביר אותה אחר כך, דרך הנהלת הוועדה.
<חוסאם אבו בכר: כשאני מדברת על התאמה תרבותית של השירותים, אנחנו לוקחים בחשבון מאפיינים ייחודיים של המבוטחים הערבים של האוכלוסייה הערבית, שמשפיעים בעצם בסופו של דבר על צריכת השירותים של המוסד לביטוח אומי.
<חוסאם אבו בכר: אם אנחנו מסתכלים על האוכלוסייה שגרה בעיקר באזורים דלי תעסוקה, זה אחד מהמאפיינים.
<חוסאם אבו בכר: על ריחוק ממוקדי התעסוקה, על המצב הסוציו אקונומי של האוכלוסייה הערבית, על חשיפה לפגיעות במקומות העבודה יותר מכל אוכלוסייה אחרת.
<חוסאם אבו בכר: על פגיעות בתאונות הדרכים יותר מאשר שאר האוכלוסייה במדינה.
<חוסאם אבו בכר: כל הדברים האלה ודברים נוספים, בסופו של דבר, אפילו בנושא של הבטחת הכנסה - כל העניין של נכסים והבעיות של רישום נכסים באוכלוסייה הערבית - כל הדברים האלה בסופו של דבר מתנקזים לסוג התביעות לכמות התביעות ולסוג הפונים, שמגיעים מתוך האוכלוסייה הערבית למוסד לביטוח לאומי.
<חוסאם אבו בכר: שני הבדלים מבחינת ההרכב הדמוגרפי של האוכלוסייה, שגם כן יש להם את ההשפעה שלהם.
<חוסאם אבו בכר: אחוז הקשישים במדינה בכלל הוא קרוב ל-11%, כאשר אחוז הקשישים באוכלוסייה הערבית הוא רק 5%.
<חוסאם אבו בכר: כלומר, האוכלוסייה הערבית היא אוכלוסייה יותר צעירה.
<חוסאם אבו בכר: גיל החציון באוכלוסייה הערבית הוא בין 19 ל-20, כאשר גיל החציון באוכלוסייה היהודית, אם אני לא טועה, עבר את ה-27.
<חוסאם אבו בכר: כך שזה עוד מדד.
<חוסאם אבו בכר: אחוז הילדים באוכלוסייה הערבית, יחסית לאוכלוסייה, הוא יותר גבוה מאחוז הילדים.
<חוסאם אבו בכר: אחוז הלידות באוכלוסייה הערבית - באוכלוסייה החרדית הוא יותר- אבל באוכלוסייה הערבית, יחסית לשאר האוכלוסייה, הוא יותר גדול.
<חוסאם אבו בכר: כך שכל המספרים האלה הם רקע שאנחנו לוקחים אותו בחשבון, כאשר אנחנו מנסים להתאים את השירותים.
<חוסאם אבו בכר: אני עובד בסניף שמשרת קורב ל-500,000 תושבים, שרוב האוכלוסייה בסניף, כמעט 90% מהאוכלוסייה היא אוכלוסייה ערבית, שמהווה כמעט רבע – כולל מזרח ירושלים – כמעט רבע מהאוכלוסייה הערבית במדינה, אפילו קרוב ל-30%.
<חוסאם אבו בכר: אני רואה את הדברים האלה ביום יום אצלי בסניף.
<חוסאם אבו בכר: הפעולה שנדרשת בעניין הזה זה כל הזמן לחשוב על איך אנחנו מתאימים את השירות שאנחנו נותנים.
<חוסאם אבו בכר: למה אני מתכוון בהתאמת השירות?
<חוסאם אבו בכר: קודם כל בעניין של השפה.
<חוסאם אבו בכר: בעניין של השפה זה מתחיל מהאפשרות לתת את השירותים בזמני קבלת הקהל בשפה הערבית.
<חוסאם אבו בכר: זה מתקיים, אבל באופן חלקי ולא בכל המקומות.
<חוסאם אבו בכר: בסניף נצרת כל אזרח ערבי שמגיע לסניף או ליחידות המשנה של הסניף, מקבל את השירות בשפה הערבית.
<חוסאם אבו בכר: אין דבר כזה שהוא לא יוכל לקבל את השירות בשפה הערבית, אבל לצערי הרב יש סניפים שעדיין אי אפשר לתת את השירות בשפה הערבית, כי אין דוברי ערבית באותם מרכזי שירות ובאותם סניפים, אבל בהחלט יש הרבה עניין בתוך המוסד לביטוח לאומי גם לעשות עם זה משהו.
<חוסאם אבו בכר: מבחינת פרישת מרכזי השירות – השנה השלמנו פרישה של 9 מרכזי שירות ביישובים ערבים.
<חוסאם אבו בכר: היו מרכזי שירות מקודם, אבל השנה, בשנת 2015 ובתחילת שנת 2016 נפתחו עוד שני מרכזי שירות, אחד בכפר קנא, ששייך לסניף נצרת, ואחד בטייבה.
<חוסאם אבו בכר: לפני שנתיים, אם אני לא טועה, או לפני שלוש שנים, משהו כזה, נפתח גם ברהט מרכז שירות למוסד לביטוח לאומי.
<חוסאם אבו בכר: יש תכנון ויש מחשבה גם לפתוח מרכזי שירות נוספים.
אלי אלאלוף: יש תכנון רב שנתי לפתיחת הסניפים האלה?
<חוסאם אבו בכר: כן, בהחלט יש.
<חוסאם אבו בכר: קודם כל זה בהחלט זה תלוי ביוזמה המקומית של מנהלי הסניפים, אבל היום – ואני חייב להגיד את זה שהמנכ"ל שלנו מאד מיינדד לעניין הזה ומאד במחשבה של לקדם את הנושאים האלה.
<חוסאם אבו בכר: רק לאחרונה הוא הגיע יחד עם חבר הכנסת סעדי לביקור בלוד ויש כוונה לעשות משהו שם.
<חוסאם אבו בכר: בנוסף למרכזי השירות, יש פרישה של עמדות לשירות עצמי.
<חוסאם אבו בכר: רק בסניף נצרת יש 19 עמדות כאלה שמוצבות ברשויות המקומיות, שגם כן מאפשרות קבלת שירות כלשהו, בעיקר קבלת אישורים מהעמדות האלה.
<חוסאם אבו בכר: אתר האינטרנט בשפה הערבית של המוסד לביטוח לאומי הוא אתר מתקדם ומפותח מאד.
<חוסאם אבו בכר: יש בו גם שימוש רב בשפה הערבית.
<חוסאם אבו בכר: המוקד הטלפוני מעניק גם שירותים בשפה הערבית.
<חוסאם אבו בכר: נציגי שירות שנותנים את השירות בשפה הערבית.
<חוסאם אבו בכר: טפסים והגשת תביעות – יש אפשרות להגיש תביעות.
<חוסאם אבו בכר: התביעות והטפסים זמינים בשפה הערבית.
<חוסאם אבו בכר: יש אפשרות להגיש תביעות בשפה הערבית.
<חוסאם אבו בכר: לצערי הרב, אני אציין שהאוכלוסייה לא נוהגת להגיש תביעות בשפה הערבית.
<חוסאם אבו בכר: כלומר, אפילו לא ניגשים.
<חוסאם אבו בכר: כלומר, כאשר מוצבות בעמדת הטפסים – טפסים גם בשפה הערבית וגם בשפה העברית – יש לזה גם ניתוח מעולם אחר, אבל לרוב האנשים בוחרים להגיש את התביעות בשפה העברית.
<חוסאם אבו בכר: אולי אצלנו או במקומות אחרים שווה לעשות על זה מחקר.
יוסף ג'בארין: חוששים שבערבית זה ייתקע.
<חוסאם אבו בכר: תשמע, יכול להיות.
יעל גרמן: אולי עורכי הדין מדברים עברית.
אלי אלאלוף: או אולי בעברית יקבלו יותר כסף.
<חוסאם אבו בכר: אני לא יודע על מה אדוני מסתמך, אבל אני מזמין אותך לבוא אלי ולראות את הטפסים כולם בשפה הערבית.
<חוסאם אבו בכר: לפחות אצלי בסניף קיימים בשפה הערבית וקיימים בכל המוסד לביטוח לאומי.
<חוסאם אבו בכר: כך שלהגיד אמירות כאלה של – אין בשפה הערבית – אני חושב שזה לא מדויק ואני עובד במקום שאני מאד ביקורתי ואני מנסה לקדם את העניין של מעמד השפה הערבית בצורה מאד נוקבת וחברי שמכירים אותי יעידו על העניין הזה.
<חוסאם אבו בכר: אז לפחות להיות מדויקים באמירות.
אלי אלאלוף: אני אעיד שאמרת את כל הדברים בנוכחות המנכ"ל פה.
<חוסאם אבו בכר: קבלת אישורים: ניתן לקבל אישורים בשפה הערבית, לא את כל האישורים.
<חוסאם אבו בכר: יש חלק מהאישורים שאנחנו עדיין מפתחים אותם במערכת, שניתן לקבל אותם, אבל חלק מהאישורים ניתן לקבל בשפה הערבית.
מיכל רוזין: מה מונע?
מיכל רוזין: למה חלק כן וחלק לא?
<חוסאם אבו בכר: זה בשלב של פיתוח.
<חוסאם אבו בכר: זה התאמת מערכות ממוחשבות וזה תרגום והיום כמעט כל דבר שנמצא בביטוח הלאומי עובר תרגום והתאמה, אבל זה בתהליך, זה בדרך.
<חוסאם אבו בכר: כל שבוע אנחנו מקבלים ואנחנו גם סוג של בקרים אצלנו בסניף, שמקבלים חומרים שמוכנים בשפה הערבית על מנת לעבור על החומרים האלה ולבדוק עד כמה הם – על אף שתורגמו על ידי מתרגמים מקצועיים – אבל אני לקחתי על עצמי את המשימה הזאת שיעברו עוד עיניים.
מיכל רוזין: שאלת הבהרה: כשאתה אומר שלא מגישים תביעות בערבית, זה דרך האינטרנט או כשמגיעים לסניף בטפסים?
<חוסאם אבו בכר: לא, גם בסניף.
<חוסאם אבו בכר: גם דרך האינטרנט וגם בסניף.
מיכל רוזין: אז האם חשבתם להציב אדם שיעזור, שיסייע, שינווט, שישאל למה לא תיקח טופס בערבית - זה יהיה לך יותר קל, זה יהיה לך יותר נגיש.
מיכל רוזין: כלומר, האם ניסיתם גם לעשות – לפחות בשלב ראשון, ואני לא אומרת שזה צריך להיות כל הזמן.
מיכל רוזין: ברור לי שזה עוד כוח אדם.
מיכל רוזין: אבל לפחות בשלב ראשון, כדי להטמיע את העובדה שיש טפסים בערבית, שיש נגישות, שיותר קל למלא את הטפסים ולהגיע לזה – האם שקלתם להעמיד בן אדם שכשניגש אדם וממלא טופס בעברית, אז שיגיד לו – אתה יודע, בוא, אני אעזור לך, אבל אפשר גם למלא בערבית, יהיה לך יותר קל.
מיכל רוזין: חשבתם על זה?
<חוסאם אבו בכר: רוב האנשים מגיעים מוכנים עם הטפסים אחרי שמילאו אותם, אבל כל אלה שבאים ומבקשים את העזרה של הסניף, יש לנו כוח אדם, בעיקר מתנדבים, שעוזרים לאנשים - מתנדבי ייעוץ לקשיש שנמצאים בסניפים שעוזרים לאנשים.
<חוסאם אבו בכר: מי שרוצה למלא את זה בשפה הערבית אז הם עוזרים לו, ומי שמבקש לעשות את זה בשפה העברית, על אף שהשפה העברית שלו היא לא חזקה במיוחד, אז גם עוזרים לו.
<חוסאם אבו בכר: היועצים של הייעוץ לקשישים – פשוט מאד הם הולכים על פי הדרישה של האנשים, למרות שהם כן מייעצים להם ומציעים להם את הטפסים, אבל עוד פעם, רוב האנשים – לא שאין אנשים שמגישים בשפה הערבית – יש, אבל מעט מאד.
<חוסאם אבו בכר: מעט מאד.
יוסף ג'בארין: אבל הרעיון הזה של מישהו שייתן סיוע והסברים – זה לדעתי רעיון טוב.
מיכל רוזין: יש פה הבדל בין זה שאתה בא לסניף ואומר אוקיי, מי יכול לעזור לי פה, לבין שניגשים אליך ואומרים איך אני יכול לעזור לך.
מיכל רוזין: בוא, תראה, יש טופס כזה וכזה.
יעל גרמן: כמו שבשדה התעופה מסדירים לך את הכרטיס.
אלי אלאלוף: אבל אני לא הייתי רוצה שניפול בקיצוניות השנייה.
אלי אלאלוף: אני לא הייתי רוצה.
יוסף ג'בארין: לא, זו כאילו מעבר שאנשים - - -
אלי אלאלוף: לא, זה לא עניין של מעבר.
אלי אלאלוף: אני חושב שיש כאלה שרוצים בעברית – שיעשו בעברית ויש כאלה שרוצים בערבית – שיתאפשר להם בערבית.
אלי אלאלוף: אין תחרות בין שתי השפות.
מיכל רוזין: לא, זה לא עניין של תחרות, זה עניין של איך אתה מטמיע את הנגישות הזאת.
מיכל רוזין: חלק מזה זה להציע את זה.
אלי אלאלוף: זה תהליך לצערי שהוא לא ותיק.
אלי אלאלוף: איך נודע לי על מה שקורה בביטוח הלאומי?
אלי אלאלוף: אנחנו ביקשנו דו"ח כללי של הביטוח הלאומי.
אלי אלאלוף: בואו תסבירו לנו מה השינויים הדרסטיים שעשיתם.
אלי אלאלוף: ביזמתם עלה הנושא של השפה הערבית וככה הכרתי את מנהל סניף נצרת.
אלי אלאלוף: הם באו והסבירו את זה.
אלי אלאלוף: זאת אומרת זה לא היה בדיון מיוחד על השפה הערבית או על האוכלוסייה הערבית.
אלי אלאלוף: זה היה הדיון על מה המהפכה הנדרשת ומה התחילו לעשות.
אלי אלאלוף: אני חייב להגיד שזה נפלא שזה לא תיאורטי, זה מאד מעשיו וזה מאד חשוב שיש סניף שבנוי טוב, מנוהל טוב, מרכזי מאד, לא איזה צ'ופצ'יק באיזו פינה.
אלי אלאלוף: משהו מאד רציני.
אלי אלאלוף: לפי המספרים אתם שומעים איזה גודל של שירות הוא נותן.
אלי אלאלוף: אז יש פה – ואני לא הייתי רוצה - אני חוזר למשפט הראשון שלי, ברשותכם – אין פה תחרות בין שפה.
אלי אלאלוף: יש פה תחרות איך להגיע יותר לאזרחים של המדינה, שיקבלו את השירות הטוב ביותר לפי הבנתם.
אלי אלאלוף: אני לא רואה בזה תחרות בין עברית לערבית, שיהיה ברור.
<חוסאם אבו בכר: עוד שני דברים שקיימים בשפה הערבית – דפי מידע.
<חוסאם אבו בכר: אני הבאתי כאן דוגמאות רק מעולם הוועדות הרפואיות, דפי מידע והסבר בשפה הערבית, שקיימים.
<חוסאם אבו בכר: כל חוברת ודפי מידע שיוצאים, יוצאים גם בשפה הערבית וגם בשפה העברית, כך שמהבחינה הזאת אנחנו מכוסים.
<חוסאם אבו בכר: פרסום בתקשורת ובעיתונות מתקיים בשתי השפות – גם בשפה הערבית ומפרסמים גם בעיתונים וגם באתרים בשפה הערבית.
<חוסאם אבו בכר: הדבר היחידי שעדיין לא התגברו עליו וקיימת מחשבה ואני עובד יחד עם צוות על מנת שנבדוק את העניין של הוצאת המכתבים, מה שנקרא הפוליסות בביטוח הלאומי למבוטחים.
<חוסאם אבו בכר: עדיין אין אפשרות להוציא את המכתבים האלה בשפה הערבית, כלומר, המכתבים שנשלחים אוטומטית דרך המערכת הממוחשבת.
<חוסאם אבו בכר: יש איזו שהיא מחשבה, לפחות דנים בעניין הזה ומנסים לבדוק כיצד נוכל להתגבר על הבעיה הזאת.
<חוסאם אבו בכר: אני כבר אגיד, היא עלתה גם בדיון שהיה עם המנכ"ל, שבעיקרה זה התאמת מערכות בעלויות כספיות.
<חוסאם אבו בכר: זה העיקר, מבחינת היכולת לתרגם את הדברים ולהנגיש אותם בשפה הערבית, כן אפשרי, אבל בהחלט זה התאמת מערכות.
<חוסאם אבו בכר: דבר נוסף, בעיה נוספת שקיימת, שהמחשב לא יכול לזהות על פי תעודת הזהות של הבן אדם, אם הבן אדם הוא ערבי וישלח לו את ההודעה.
יעל גרמן: מזל.
<חוסאם אבו בכר: אני אומר שבהחלט זו אחת מהבעיות שצריך לפתור אותן.
יוסף ג'בארין: אבל אם הכתובת היא ביישוב ערבי?
יעל גרמן: אני לא רוצה שיזהה דבר כזה.
יעל גרמן: אתה רוצה שיזהה דבר כזה?
יוסף ג'בארין: לא, לא, אבל אם הכתובת היא ביישוב ערבי, אז ברור שהוא שולח למגזר הערבי.
יעל גרמן: בסדר, אבל מה שאני מתכוונת זה שאני לא רוצה שאף גורם ממשלתי יוכל לזהות על פי תעודת זהות אם מישהו הוא ערבי או יהודי, מה שאני מאד חוששת שבביומטרי אולי זה יהיה.
יעל גרמן: זה דברים שלא היינו רוצים שיהיו במדינה.
<חוסאם אבו בכר: הדבר הנוסף שרציתי להתייחס אליו זה העניין של שילובם של עובדים ערבים במוסד לביטוח הלאומי.
<חוסאם אבו בכר: בסניפים בכלל, אחוז העובדים הערבים במוסד לביטוח הלאומי הוא 6%.
<חוסאם אבו בכר: רק 6%, כאשר הריכוז שלהם הוא בסניפים ובעיקר בסניפים הצפוניים – נצרת והסניפים הנוספים.
<חוסאם אבו בכר: במטה כמעט ואין.
<חוסאם אבו בכר: יש, אבל מעט מאד עובדים ערבים.
<חוסאם אבו בכר: גם בדרום האחוז הוא לא גבוה במיוחד.
<חוסאם אבו בכר: הרוב בבאר שבע.
<חוסאם אבו בכר: סניף באר שבע חולש על כל הדרום, מכל באר שבע עד אילת.
אלי אלאלוף: כן, אבל יש סניף ברהט, יש סניף ב - - -
יוסף ג'בארין: אבל מה השיעור הכללי של העובדים?
<חוסאם אבו בכר: השיעור הכללי הוא 6%.
<ארי לאודן: יש אפשרות להתייחס לשיעור מקבלי הקצבה מבין האוכלוסייה הערבית לעומת חלקם באוכלוסייה, לעומת מקבלי קצבה מאוכלוסייה שהיא לא ערבית?
<חוסאם אבו בכר: ברוב הקצבאות, אם ניקח בקצבת זקנה - - -
<ארי לאודן: אני מדבר על קצבת נכות על רקע נפשי.
<עדית סרגוסטי: השיעור הוא הרבה הרבה יותר נמוך.
<חוסאם אבו בכר: בקצבת זקנה אין לי את הנתונים כאן, אבל אני יכול מהזיכרון שלי לומר, שבקצבת זקנה האחוז, מטבע הדברים, בקרב האוכלוסייה היהודית הוא יותר גבוה, בגלל האחוז שלהם באוכלוסייה ואני ציינתי את זה מקודם.
<חוסאם אבו בכר: בקצבת ילדים – האחוז בקרב האוכלוסייה הערבית הוא יותר גדול.
<חוסאם אבו בכר: עכשיו, אין לי את הקצבאות האוניברסאליות.
יעל גרמן: השאלה הייתה על נכות על רקע נפשי.
<חוסאם אבו בכר: אני לא יודע לאפיין נפגעי נפש בנפרד, כי אצלנו זה נכלל בתוך נכות כללית.
מיכל רוזין: אז כמה בנכות?
<חוסאם אבו בכר: בנכות כללית האחוז דומה לאחוז באוכלוסייה בכלל.
<חוסאם אבו בכר: בגדול הוא דומה.
<חוסאם אבו בכר: אם אני לא טועה הוא קרוב ל-4%.
<חוסאם אבו בכר: אני מקווה שאני מדייק בעניין הזה.
<חוסאם אבו בכר: בהבטחת הכנסה האחוז הוא פי שניים מהאחוז של האוכלוסייה הערבית באוכלוסייה הכללית.
<חוסאם אבו בכר: כלומר כדוגמא, בסניף נצרת אנחנו משרתים קרוב ל-7% מהאוכלוסייה, כאשר אחוז מקבלי הבטחת הכנסה בסניף נצרת הוא כ-14% ממקבלי הבטחת הכנסה מכלל הארץ.
<חוסאם אבו בכר: כך שהאחוזים, רק בדברים האלה, באבטלה, הוא דומה.
<חוסאם אבו בכר: האחוזים הם לא גבוהים גם באבטלה.
<חוסאם אבו בכר: בנפגעי עבודה הוא טיפה יותר גבוה.
<חוסאם אבו בכר: ציינתי במאפיינים של האוכלוסייה הערבית – האוכלוסייה הערבית יותר חשופה לסיכונים בעבודה בתחום הבניין, בתחום החקלאות, בחשיפה לחומרים מסוכנים.
<חוסאם אבו בכר: אז זה משפיע גם כן על האחוזים האלה.
<חוסאם אבו בכר: בנכות כללית, באחוז של - - -
אלי אלאלוף: חוסאם, רק תשאיר קצת זמן לאחרים, למרות שזה מרתק.
<חוסאם אבו בכר: טוב, דיברתי לגבי עובדים.
<חוסאם אבו בכר: על אף שאנחנו מחויבים גם כן לכללי ההעדפה המתקנת על פי ההנחיות של נציבות שירות המדינה, ואני מקווה שכן עושים את זה.
<חוסאם אבו בכר: לפחות אצלי בסניף אנחנו מחויבים לעניין הזה ואנחנו פועלים בהתאם.
<חוסאם אבו בכר: והדבר האחרון שרציתי לציין זה הוועדות הרפואיות, שבחלק מהמקומות זה מהווה, בוא נגיד, את האתגר המשמעותי ביותר.
<חוסאם אבו בכר: כאשר בן אדם מגיע לוועדה הרפואית והוא לא יכול להציג את עצמו בשפה הערבית, אז זה מהווה בעיה.
<חוסאם אבו בכר: בהרבה מקומות כן אפשר, כי יש לנו הרבה רופאים דוברי השפה הערבית או שמזכירים שיושבים בתוך הוועדות הם דוברי השפה הערבית.
<חוסאם אבו בכר: לפחות אצלי בסניף, הרכב ועדה חייב להיות משולב.
<חוסאם אבו בכר: כלומר, אין ועדה שהבן אדם לא יכול להציג את עצמו בשפה הערבית.
<חוסאם אבו בכר: כדי להתגבר על העניין הזה, התחלנו בפיילוט שאנחנו מנסים אותו לאחרונה בשני מקומות, גם סניף תל אביב וגם בסניף מזרח ירושלים, של לקבל הדרכה דרך המוקד, בטרם קיום הוועדה הרפואית בשפה הערבית.
<חוסאם אבו בכר: במזרח ירושלים התחלנו לקיים את הוועדות בשפה הערבית.
<חוסאם אבו בכר: כלומר, בן אדם שזקוק, אפילו אם הרכב הוועדה לא יהיה הרכב של דוברי ערבית, אדם יכול להציג את עצמו בשפה הערבית ויועמד לרשותו אדם שיתרגם את הדברים שלו לשפה הערבית.
<חוסאם אבו בכר: תודה רבה.
אלי אלאלוף: אני מוכן לוותר על הארוחה שלי, אבל זה תלוי בכם.
אלי אלאלוף: אני מוכן להמשיך את הדיון עוד חצי שעה, אם זה מקובל על חברי הכנסת.
יעל גרמן: לי אין בעיה.
יעל גרמן: בשעה אחת יש לי דיון בוועדת חוקה.
אלי אלאלוף: אוקיי, אז יעל ואחר כך יוסף.
יעל גרמן: אני יודעת שעדית רצתה לדבר.
אלי אלאלוף: כן, עדית אני יודע.
אלי אלאלוף: היא לא מוותרת.
אלי אלאלוף: היא ככה, בפרונט שלי.
אלי אלאלוף: את רוצה אחריה?
יעל גרמן: אני תמיד אתן ל - - -
אלי אלאלוף: אני יודעת שלחברי הכנסת יש לוח זמנים מטורף.
יעל גרמן: נתתי את הזמן שלי לפה, זה מאד חשוב לי.
אלי אלאלוף: אז בבקשה, חכה שנייה.
יעל גרמן: טוב, אז קודם כל אני רוצה להודות גם לך.
יעל גרמן: אני רוצה לשים את הדיון הזה בקונטקסט של יום השפה הערבית בכנסת, שכמו שאמרו, בעיני זה דבר נהדר וזה באמת מביע, אני מקווה, את ההערכה לחברה הערבית.
יעל גרמן: אני מאד מאד מקווה שזה הביטוי.
יעל גרמן: אני מודה לך, אדוני יושב הראש תמיד, אבל בעיקר ליוסף ג'בארין, לחבר הכנסת שלמעשה יזם את היום הזה ומקיים גם את הדיון.
יעל גרמן: אני חייבת לומר שאחד הדברים הראשונים שהובאו אלי כשרת בריאות, היה על ידי חבר הכנסת עפו אגבאריה, שהוא בא ואמר לי – תקשיבי לי, באתרי האינטרנט של בתי החולים, אין תרגום בערבית.
יעל גרמן: אתר האינטרנט הוא עברית ואין ערבית.
יעל גרמן: אני כמובן הייתי מזועזעת, ביקשתי שמיד ישלימו את זה ועד שעזבתי את המשרד, למעלה משנה היה מאד מאד קשה באמת להביא לכך שכל האתרים יתורגמו.
יעל גרמן: עם זאת, במשרד הבריאות הייתה ואני חושבת שגם היום, מודעות גדולה מאד להנגשה לשונית.
יעל גרמן: כי אני לא צריכה לומר לאף אחד, כשבן אדם מרגיש לא טוב, אם הוא לא יכול להתבטא בשפה שלו, ויש לנו אנשים קשישים שלא יודעים עברית ואם אישה לא יכולה, או גבר לא יכול לומר מה הוא מרגיש, אז אי אפשר לטפל בו.
יעל גרמן: זאת אומרת זה עניין של חיים.
יעל גרמן: אז את זה אני אומרת בכלליות ואני חושבת שבאמת יש מודעות גדולה.
יעל גרמן: יש פה נציגים של משרד הבריאות?
אלי אלאלוף: כן, הם דיברו.
אלי אלאלוף: פתחו.
יעל גרמן: והוקדשו לזה גם תקציבים גדולים ואני מקווה שיוקדשו גם בעתיד.
יעל גרמן: הדיון היום הוא מאד מאד ספציפי לבריאות הנפש, מפני שישנה הרי הרפורמה של בריאות הנפש, שמביאה ותביא לכך שיהיו יותר ויותר מרפאות של בריאות הנפש ברחבי הארץ, ואז הצורך באמת בהנגשה לשונית, החל משלטים לפחות, שיהיו בערבית וכלה בתרגום, כמו ששמענו, שתהיה אפשרות ממש שבכל מרפאה יהיה מישהו שיוכל לתרגם, הצורך הזה הוא בלתי רגיל.
יעל גרמן: ולכן אני שמחה שנתת לי את רשות הדיבור, אבל אני אשמח עוד יותר להמשיך ולהקשיב ולשמוע מה יש.
יוסף ג'בארין: טוב, אז אני שוב מודה ליושב ראש הוועדה שיזם את הדיון הזה כדי להשתלב בדיונים שלנו היום על מעמד השפה הערבית.
יוסף ג'בארין: האמת היא שזה הדיון השישי שאני משתתף בו היום ואני רוצה להגיד לכם שלשמחתי יש תחושה מאד חיובית בדיונים.
יוסף ג'בארין: התחלנו הבוקר על השפה הערבית בתחבורה הציבורית, אחר כך השפה הערבית במערכת בתי המשפט.
יוסף ג'בארין: אחר כך במשרד התרבות, דיון על הוראת השפה הערבית.
יוסף ג'בארין: השפה הערבית בוועדת הכלכלה ובוועדה לשקיפות ומידע – על הנגשת כל השירותים הממשלתיים, שיש החלטת ממשלה להנגיש את השירותים הממשלתיים ואת האתרים בשפה הערבית, החלטה שכנראה לא כל כך מבוצעת.
יוסף ג'בארין: אני שמח באמת על הדיון כאן, שהוא אולי לוקח אותנו מעבר רק להיבט הסימבולי, הזהותי של מקום השפה הערבית כשפה לאומית של מיעוט לאומי-ילידי, אלא גם להיבט הפונקציונאלי, שאנשים באמת צריכים את הנגשת השירות בשפת האם שלהם.
יוסף ג'בארין: ואמרו חברי, אנחנו מדברים על קבוצות מוחלשות, שדווקא שם צריך להיות יותר רגישים ולהבין את המצוקות שלהם.
יוסף ג'בארין: אני רוצה להמשיך את דבריו של ידידי חוסאם אבו בכר, מנהל הסניף באזור נצרת, ולהגיד שאני רואה את ההתקדמות שהייתה בשנתיים האחרונות כשאתה בתפקיד.
יוסף ג'בארין: התקווה שלי היא שמה שאתה עשית בנצרת, באמת יתרחב לכל המקומות.
יוסף ג'בארין: כי לדעתי מה שמתחיל להתהוות כאן – מצב ייחודי בנצרת.
יוסף ג'בארין: אתה דיברת על ועדות רפואיות ועל הגשת טפסים בערבית וכדומה.
יוסף ג'בארין: זה לא קיים לצערי בהרבה מקומות אחרים.