GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלי גורדון: גם אם זאת המציאות, אני רוצה שהמציאות תהיה נכונה ולא עקומה.
<אלי גורדון: במציאות הנכונה מפקח משקיע את הזמן ומטפל בכל מוצר ומוצר במשלוח.
<רז הילמן: ייווצר פער עצום בין עלויות האגרות של היבוא לבין עלויות האגרות של הייצור המקומי.
אלי אלאלוף: אנחנו ננסה ביישום ואחר כך נבדוק במעקב.
<אלי גורדון: אדוני היושב ראש, יש לי עשר דקות?
אלי אלאלוף: לצערי לא.
<אלי גורדון: אני אוכל לפחות להציג מה עשינו ברפורמה?
אלי אלאלוף: יש לי דיון צמוד לדיון זה.
אלי אלאלוף: אני רוצה לעבור להקראה ולהצבעה.
<נעה בן שבת: צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (שינוי התוספת העשירית לחוק), התשע"ו-2016 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 313 ו-314 לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) (להלן – החוק), באישור שר האוצר לפי סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מצווה לאמור: שינוי התוספת העשירית לחוק אחרי פרט (3) יבוא: "(3א) בעד הגשת בקשה לקבלת אישור מוקדם ליבוא או לחידושו תשולם אגרה בסך של 384 שקלים חדשים בעד כל שנה שלגביה ניתן האישור".
<נעה בן שבת: במקום פרט (4) יבוא: "(4) בעד הגשת בקשה לקבלת תעודת שחרור למשלוח מזון, על כל סוגי המזון שבו, תשולם אגרה לפי קבוצות המזון שבמשלוח, כמפורט להלן: לגבי מזון רגיל – סך של 384 שקלים חדשים לכלל קבוצות המזון הרגיל שבמשלוח.
<נעה בן שבת: לגבי מזון רגיש – סך של 384 שקלים חדשים לכל קבוצת מזון רגיש שבמשלוח, לרבות שימורי בשר ודגים, ולמעט מוצר בשר כהגדרתו בפרק ח' וביצים שלא עברו טיפול טרמי, לפי קבוצות המזון כמפורט להלן: מוצרי חלב ומקביליהם למעט מוצרים כאמור המשויכים לקבוצת שומנים ושמנים ותחליבי שומן.
<נעה בן שבת: שומנים ושמנים ותחליבי שומן.
<נעה בן שבת: קרחונים, כולל שרבט וסורבט.
<נעה בן שבת: פירות וירקות (כולל פטריות, שורשים ופקעות, קטניות ואלו-וורה), עשבי ים, אגוזים וזרעים לרבות קטניות ולמעט פולי סויה ודגנים.
<נעה בן שבת: ממתקים.
<נעה בן שבת: דגנים ומוצריהם המיוצרים מגרעיני דגנים, משורשים ופקעות ומקטניות, למעט מוצרי מאפה שבקבוצת מוצרי מאפה, תערובות להכנתם ובצקים.
<נעה בן שבת: מוצרי מאפה, תערובות להכנתם ובצקים.
<נעה בן שבת: שימורי בשר ומוצריו.
<נעה בן שבת: שימורי דגים ושימורי מוצרי דגים כולל רכיכות, סרטנים, ובעלי חיים מקבוצת האכינודרמיים (קיפודי ים, מלפפוני ים וכולי).
<נעה בן שבת: ביצים שעברו טיפול טרמי ומוצרי ביצים.
<נעה בן שבת: ממתיקים כולל דבש.
<נעה בן שבת: מלח, תבלינים, מרקים, רטבים, סלטים, מוצרים על בסיס חלבון (כולל מוצרי חלבון ופולי סויה).
<נעה בן שבת: מזון ייעודי ותוספי תזונה.
<נעה בן שבת: משקאות למעט מוצרי חלב.
<נעה בן שבת: חטיפים מוכנים לאכילה.
<נעה בן שבת: תוספי מזון וחומרים מסייעי ייצור".
<נעה בן שבת: (4א) בעד הגשת בקשה לקבלת תעודת שחרור לחלק ממשלוח המזון שאותו מבקשים לשחרר תשולם אגרה לפי קבוצות המזון שבמשלוח שאותן מבקשים לשחרר, כמפורט בפסקאות (א) ו-(ב) שבפרט (4).
אלי אלאלוף: לשמחתי כל היבוא הזה לא מדבר אלי.
<רז הילמן: אני מבקש להוסיף סיפא שבכל מקרה האגרה לא תעלה על פעמיים מהאגרה.
אלי אלאלוף: ברור שלא.
<עומר וגנר: אפשר משפט אחד, אדוני?
<עומר וגנר: אני מייצג יבואן מזון, חברת אריז שמייבאת גם מזון רגיל וגם מזון רגיש.
<עומר וגנר: אנחנו מבקשים מכבוד הוועדה לא לאשר את הסכום של 384 שקלים.
<עומר וגנר: אנחנו סבורים שהוא גבוה מדי.
<עומר וגנר: לחילופין, אנחנו מבקשים שמשרד הבריאות יציג תחשיב מסודר לביקורת.
אלי אלאלוף: לא קיבלנו.
אלי אלאלוף: זכותך להעלות אבל לא קיבלנו.
אלי אלאלוף: משאירים לי את האחריות הבלעדית להצביע פה אחד.
אלי אלאלוף: מי בעד אישור צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (שינוי התוספת העשירית לחוק), התשע"ו-2016?
אלי אלאלוף: אנחנו מאשרים אותו.
אלי אלאלוף: אלי, כפי שאמרתי אנחנו בספטמבר נקיים דיון ונקיים אותו למשך שלוש שעות על מנת שתתחילו בהצגת ההתארגנות שלכם.
אלי אלאלוף: היום ה-28 במרץ 2016, י"ח באדר ב' התשע"ו, השעה 10:06 ואני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אלי אלאלוף: על סדר היום תקנות בריאות הציבור (מזון) (תוספי תזונה) (תיקון), התשע"ו-2015.
<מרינה אוסטפלד: אנחנו הבאנו לשולחנה של הוועדה את תקנות בריאות הציבור (מזון) (תוספי תזונה) (תיקון) כאשר מהות התיקון היא בקצובה המומלצת של ויטמין D וגם בקצובה המרבית של ויטמין D וגם השינוי הזה יהיה מלווה בתיקון הסימון שעל ביצועו קיבלנו המלצה על מהגורמים המקצועיים במשרדנו, גם מהמחלקה לתזונה וגם משירות המזון הארצי.
<מרינה אוסטפלד: התיקון הזה בא בעקבות שני דברים, גם ההמלצה של ארגון הבריאות העולמי וגם של הגופים הרלוונטיים לעניין קצובות של ויטמין D, כמובן לאחר המחקרים שנעשו בעניין.
<מרינה אוסטפלד: במשרדנו הייתה ועדה בראשותו של פרופסור גרוטו, ראש שירות בריאות הציבור, אשר בשיתוף עם כל הגורמים המקצועיים בדק את הנושא.
<מרינה אוסטפלד: הוועדה התייחסה לצריכה של האוכלוסייה לעניין על פי הסקרים שהובאו והיא ממליצה כן להעלות את הצריכה המומלצת והמרבית של ויטמין D.
<מרינה אוסטפלד: אנחנו הבאנו את התיקון וכמובן שנוכל להתייחס, אם יהיו שאלות.
אלי אלאלוף: כאחד שלא בלע אף פעם ויטמין D בגלולה, מה זה עושה?
<לריסה גופשטיין: אני מתעסקת בתחום תוספי תזונה במשרד הבריאות.
<לריסה גופשטיין: כל הוויטמינים והמינרלים חיוניים לגוף ועוזרים בעיכול המזון והרכיבים התזונתיים בגוף האדם.
<לריסה גופשטיין: ויטמין D לצורך העניין תומך במערכת עצבים, במערכת העצמות ובקליטת הסידן לגוף שתומך בעצמות.
<לריסה גופשטיין: לכן הוא חיוני מאוד לגוף.
<לריסה גופשטיין: הגוף בעצמו מייצר את הוויטמין בכבד אבל נדרשת השלמה של ויטמין D במזון וגם בתוספי תזונה.
אלי אלאלוף: נראה שזה עושה רק טוב.
<לריסה גופשטיין: כן.
סופה לנדבר: בטח שזה טוב.
סופה לנדבר: צריך לתת אותו לכל חברי הכנסת נגד עצבים בכנסת.
אלי אלאלוף: מי עוד רוצה להתייחס?
<רז הילמן: מנהל תחום המזון, איגוד לשכות המסחר.
<רז הילמן: אנחנו מאוד תומכים בהעלאה הזאת.
<רז הילמן: זה תואם את מה שמקובל במדינות המפותחות ואנחנו חושבים שנכון לעשות את זה.
<רז הילמן: אני שמח שהגענו ליום ושזה באמת יאושר כאן היום.
<אייל זולוטריוב: יש גם דעות לצד השני.
<אייל זולוטריוב: אני רוקח בחברת סם און.
<אייל זולוטריוב: מצד שני אני גם בתפקיד של מנכ"ל חברת מדיטק.
<אייל זולוטריוב: אני חושב שללכת בקו עם ארצות הברית התחילה לתת תוספי תזונה בכמויות גדולות כפי שניתן שם, אני חושב שמבחינת בריאות הציבור, לדעתי, זה לא דבר חיובי כל כך.
<אייל זולוטריוב: אני עובד מול התרופות ואני רואה שיש מכון לביקורת והרבה מאוד אנשי מקצוע מולם אתה עובד, יש ביקורת מאוד צמודה שלהם לגבי כמה יוניפורמיטי, כמה אחידות הערבול.
<אייל זולוטריוב: בוויטמין D אנחנו מדברים על כמויות מאוד זעירות כשזה מעורבב בתערובת שהיא הרבה יותר מזה.
<אייל זולוטריוב: מאוד חשובה אחידות הערבול.
<אייל זולוטריוב: כל המערכת שעומדת בבקרה של המוצרים היא הרבה יותר קפדנית.
<אייל זולוטריוב: אני חושב שוויטמינים בכלל במינון גבוה, זה צריך להיות תחת המערכת של התרופות וזה מההיבט הבטיחותי.
<אייל זולוטריוב: תרופות יכולות להיות זמינות לגמרי לציבור במחיר של שקלים בודדים, אובר זה קאונטר, וזה לא פוגע בזמינות של זה אם זה תוסף או תרופה.
<אייל זולוטריוב: זה לא הופך את זה לפחות זמין.
<אייל זולוטריוב: בכלל, ויטמין D, ראיתי מאמרים, זה לא דבר כל כך תמים.
<אייל זולוטריוב: בתיקון שמומלץ, אם אדם לוקח באופן קבוע שני כדורים ביום של אלף יחידות, הוא יכול לעבור את הרמה שהוא צריך ולהגיע לרמות שהן לא בטיחותיות.
סופה לנדבר: מה יגרום לגוף עודף הוויטמין?
<אייל זולוטריוב: זה פשוט מעלה תמותה.
<אייל זולוטריוב: מבחינה מקצועית יותר נמצא כאן פרופסור פולדש שמבין יותר ממני מבחינה קלינית.
<יוסף פולדש: אני מנהל את המרכז לאוסטיאופורוזיס של הדסה ירושלים.
<יוסף פולדש: התבקשתי על ידי דוקטור זולוטריוב לבוא ולתת את האימפוט המקצועי שלי.
<יוסף פולדש: ברשותכם, אם תתנו לי כמה דקות, אני אשטח בפניכם את הסתכלותי על הנושא.
אלי אלאלוף: כמה שפחות דקות.
<יוסף פולדש: אני לא רוצה להיכנס כאן לשיקולים כלכליים.
אלי אלאלוף: הייתה לכם הזדמנות לעשות את זה עם משרד הבריאות?
<יוסף פולדש: לא.
אלי אלאלוף: אין דבר כזה?
אלי אלאלוף: אין פורום שמאפשר הבעת התנגדות?
<יוסף פולדש: אני לא יודע.
<יוסף פולדש: אני חושב שראיתי לראשונה את התיקון הזה אתמול.
<רז הילמן: אתה לא היית רשום לדיון הקודם לפני יותר מחודש?
<יוסף פולדש: כהערת אגב אני אומר שיש אי דיוקים בתיקון הזה, החל מהמונח הלועזי של ויטמין D שלא כתוב בצורה נכונה.
<יוסף פולדש: אני לא יודע מה זה קלציפורל.
<יוסף פולדש: לא שמעתי אף פעם על דבר כזה.
<מרינה אוסטפלד: כך הוא מופיע בתקנה.
<יוסף פולדש: אני לא שמעתי על המושג קלציפורל.
<יוסף פולדש: חיפשתי ב-גוגל ואין דבר כזה.
<יוסף פולדש: דבר שני.
<יוסף פולדש: בסעיף 2(ב), כשרוצים להוסיף.
<יוסף פולדש: מנת צריכה יומית, כתוב בין חמישים מיליגרם למאתיים מיליגרם, זאת מנה שהיא בערך פי אלף עד פי 10,000 ממנה המומלצת והיא הורגת.
<יוסף פולדש: אני לא יודע מי הכניס את הדבר הזה.
<רז הילמן: אבל זה לא קשור לתיקון של היום.
<רז הילמן: זה מה שיש היום בתקנות.
<יוסף פולדש: אם אתם חושבים שאני טועה וחמישים עד מאתיים מיליגרם ליום זה מינון הגיוני, אני אשמח לשמוע על מה מסתמכים אלה שטוענים כך.
<יוסף פולדש: לדעתי זה מינון הורג.
<יוסף פולדש: אני רוצה לדבר בגדול ולומר מה זה תוסף תזונה מנקודת מבטי.
<יוסף פולדש: מבחינתי זה מוצר שמיועד להשלים חסר תזונתי והוא מכוון לאותם מקרים בהם הפרט בדיאטה שלו לא מקבל את הקצובה היומית המומלצת של רכיב תזונתי מסוים, במקרה שלנו ויטמין D.
<יוסף פולדש: הקצובה היומית המומלצת מוגדרת כאותה כמות של הרכיב התזונתי שתספק את צרכיהם של לפחות 97 וחצי אחוזים מהאוכלוסייה.
<יוסף פולדש: מכאן ברור, מבחינתי, שהמינון של מנה אחת של תוסף תזונה – ודרך אגב, אני מעדיף טבליה על טיפות, ואם יהיה לי זמן בהמשך, אני אסביר גם למה – המינון צריך להיות קטן יותר או לכל היותר זהה לאותה צריכה יומית מומלצת.
<יוסף פולדש: זה כאשר מדברים על תוסף תזונה שמיועד להשלים את מה שהפרט לא מקבל בתזונה היומית שלו.
<יוסף פולדש: לקיחה של תוסף תזונה, במקרה שלנו ויטמין D, מיועדת להיות אוניברסלית לכלל האוכלוסייה בלי שיהיה צורך במרשם, בלי שיהיה צורך בפיקוח רפואי, בלי שיהיה צורך לבדוק את רמת ויטמין ה-D בדם.
<יוסף פולדש: לא כך הדבר כאשר אצל מישהו או אצל מישהי אובחן חוסר ויטמין D או אובחנה איזו בעיה בעצמות כמו תסמונת הנפוצה של אוסטיאופורוזיס, בריחת סידן.
<יוסף פולדש: כאן נמצאים בפני מצב רפואי שדורש בדיקה על ידי רופא שבמקרים רבים ימליץ על מינונים של ויטמין D ברמה טיפולית ואלה מינונים שגבוהים יותר מהקצובה היומית המומלצת לכלל האוכלוסייה.
<יוסף פולדש: מבחינתי, כמו כל טיפול תרופתי, גם טיפול כזה שמיועד לתקן חוסר ויטמין D או כטיפול משלים לבעיה מטבולית בעצמות, צריך להינתן בצורת מרשם רופא.
<יוסף פולדש: יש מושג שנכנס כאן ולדעתי לא משתמשים בו נכון והוא הקצובה היומית המרבית.
<יוסף פולדש: מוגדר גם כאפר-לימיט.
<יוסף פולדש: הקצובה היומית המרבית מוגדרת כגבול העליון של מינון של רכיב תזונה שהוא כנראה בטוח ולא כרוך בסיכון והיא למעשה מדריכה אותי כרופא מטפל כשצריך לתקן חוסר ויטמין D באיזו מהירות לתקן ואיך לתקן.
<יוסף פולדש: הקצובה היומית אומרת לי שאם אני מוסיף מינון ויטמין D עד רמה מסוימת, קרוב לוודאי שאני לא מסכן את המטופל.
<יוסף פולדש: כמה מילים על ויטמין D.
<יוסף פולדש: ויטמין D מוכר שנים רבות כבעל תפקיד מרכזי בשמירה על בריאות העצם.
<יוסף פולדש: חוסר קיצוני וממושך של ויטמין D יכול לגרום לנפילה של רמת הסידן בדם ולרכך את העצמות, מצד שני עודף של ויטמין D - ויש מצב שנקרא הרעלת ויטמין D, מצב ידוע ברפואה – יכול לגרום לעודף של סידן בדם, מצב שיכול לגרום אפילו למוות.
<יוסף פולדש: בשנים האחרונות, כמו שמישהו הזכיר, התפרסמה גם אפשרות של קשר בין רמות ויטמין D חסרות לבין תופעות רפואיות אחרות מחוץ לעצמות, גידולים מסוימים, מחלות אוטואימוניות, אבל הקשר הזה הוא לא מספיק מבוסס ועדיין לא הוכח שטיפול בוויטמין D מרפא מצבים פתולוגיים שלא קשורים לעצמות.
<יוסף פולדש: אני רק הזכרתי את זה כי מישהו כאן הזכיר את זה.
אלי אלאלוף: תנסה להגיע לסיום בבקשה.
<יוסף פולדש: מה שקרה זה שבשנים האחרונות, עם הזמינות של בדיקת רמת ויטמין D בדם, הגדירו איזשהו ערך סף רצוי לרמת ויטמין D שייתן אופטימיזציה של בריאות העצמות.
<יוסף פולדש: יש ויכוח מהו ערך הסף הרצוי, אם זה עשרים או שלושים לנוגרם למיליליטר אבל כתוצאה מכך התפתחה פוליפרציה של בדיקות ויטמין D ופוליפרציה של שימוש בתוספי ויטמין D, לעתים רבות במינונים לא מבוקרים.
<יוסף פולדש: הייתה גישה שאין סכנה ברמות ויטמין D גבוהות, שהטווח הבטוח הגבוה הוא מאוד גבוה ולכן אפשר לקחת מינונים גבוהים בלי פיקוח.
<יוסף פולדש: בשנים האחרונות היו כמה מחקרים כולל מחקר שהתפרסם בארץ ממסד נתונים של קופת חולים כללית על מאות אלפי אנשים ויש גם מחקרים כאלה בעולם, והמחקרים הראו שכאשר בודקים את הקואורלציה בין תמותה לבין רמת ויטמין D בקבוצות אוכלוסייה, אנחנו מקבלים עקומה שנקראת עקומת בצורת יו.
<יוסף פולדש: זה אומר שכאשר מעלים את הרמה של המוצר, מקבלים ירידה בתמותה עד לערך מינימלי ברמה מסוימת, ואחר כך אנחנו מקבלים עלייה ברמת התמותה.
אלי אלאלוף: כאחד שלא מבין, אני רוצה לשאול.
אלי אלאלוף: אני לא אהיה מומחה כמוך בסוף הישיבה, אבל אני רוצה להבין.
אלי אלאלוף: ברגע שאתה מגדיר את זה כתרופה, זה אומר שזה תחת הטיפול של הרוקח הראשי והמערכת הזאת.
אלי אלאלוף: למה לדעתך משרד הבריאות אף פעם לא הביא את זה לדיון שם?
<יוסף פולדש: אין לי מושג.
אלי אלאלוף: אני מרגיש שאתה מאוד מומחה ואתה לא נמצא בכתובת הזויה.
אלי אלאלוף: הדסה, למרות הבעיות הכספיות, היא גוף אדיר.
<יוסף פולדש: אין לי מושג אבל כל פרמטר ביולוגי בין אם זה משקל גוף, רמת הסידן בדם, רמת הנתרן בדם, רמת הסוכר בדם, תמיד יש להם תחום מסוים שהוא האידיאלי, לא טוב כשזה נמוך מדי, לא טוב כשזה גבוה מדי, וצריך לנטר את זה.
אלי אלאלוף: למה זה לא עבר לתחום של התרופות?
<יוסף פולדש: רק אתמול התבקשתי להתייחס לנושא.
<יוסף פולדש: לא ידעתי שהדבר הזה מתקיים.
אלי אלאלוף: זה פורסם כתוסף תזונה.
<יוסף פולדש: זה תוסף תזונה כשהוא ניתן במינון שלא עובר את התצוגה היומית המומלצת.
אלי אלאלוף: למה לא כתובה כאן אזהרה שיש צורך בהתייעצות עם הרופא?
<יוסף פולדש: אתמול הייתה לי חולה שעל דעת עצמה לקחה טיפות, לקחה 10,000 יחידות ביום על דעת עצמה.
אלי אלאלוף: יש אנשים שמשתוללים עם תרופות ואף אחד מאתנו לא יוכל להשתלט על זה.
אלי אלאלוף: ברשותכם, אתם רוצים לענות?
אלי אלאלוף: אני חשבתי שזה יהיה דיון קצר.
אלי אלאלוף: הצטרף אלינו חבר הכנסת דוקטור עבדאללה אבו מערוף.
אלי אלאלוף: אומרים שוויטמין D במינון מסוים הוא מסוכן ובתוספת מזון זה לא מסוכן.
סופה לנדבר: ויטמין צריך להפוך אותו להיות תרופה עם מרשם של רופא.
אלי אלאלוף: אנשי משרד הבריאות, בבקשה.
<אלי גורדון: ראשית כל, אני רוצה להזכיר לכולנו שאנחנו מדברים על עדכון תקנות תוספי תזונה מ-1997.
<אלי גורדון: התקנות האלה מגדירות מהו תוסף תזונה וכפי שהוזכר כאן, אנחנו מדברים על ויטמינים, מינרלים, חומצות אמינו ורכיבים נוספים, דוגמת צמחים שנמצאים בשימוש תחת אישורים מחמירים.
<אלי גורדון: אני חולק על האמירה שנאמרה כאן שבמקרה של תוספי תזונה אין מדובר במערכות אבטחת איכות ובטיחות כי אלה המחמירות בדומה לתרופות.
<אלי גורדון: אני לא יכול לקבל אמירה כזאת מכיוון שברמת התקנות – ואדוני היושב ראש זוכר את הדיונים כאן סביב אישור החוק – אנחנו לא בכל ענף וענף ובכל אגף אישרנו וחייבנו שימוש מחייב או יישום מחייב של מערכות אבטחת איכות ובטיחות.
<אלי גורדון: בתוספי תזונה זאת חובה מאז 1997.
<אלי גורדון: מערכות ASSAP, GMP וכולי.
<אלי גורדון: זה לעניין רמות מחמירות, לייצור מחמיר.
<אלי גורדון: למהות המוצר עצמו.
<אלי גורדון: אנחנו מדברים על תוספי תזונה שבכל העולם הוויטמינים נכון להיום נמצאים בעולם התוכן של תוספי תזונה.
<אלי גורדון: כפי שנאמר, זה דייאט ספלמנט או פוד ספלמנט, תלוי בהגדרה ובסוג של רגולציה, אם זאת ארצות הברית או אירופה.
<אלי גורדון: לעניין של אפר לימיט.
<אלי גורדון: נכון להיום אנחנו מדברים למיטב ידיעתנו לפחות על אפר לימיט של אלפיים יחידות בינלאומיות כאשר על קצובה מרבית שהזכרנו אותה, ואנחנו רוצים לעדכן אותה ולהביא אותה לאלף יחידות בינלאומיות, אנחנו מדברים על רמה מרבית שמותרת ביחידה של תוסף תזונה בודד.
<אלי גורדון: קרי, אם זאת טבליה, אם זאת קפסולה, אם זאת כל דרך וצורה אחרת.
<אלי גורדון: אנחנו מתייחסים ל-אפר לימיט האמיתי, שזה כפי שפרופסור פולדש ציין.
<אלי גורדון: מדובר בערך הגובל בשימוש נכון ולא מזיק.
<אלי גורדון: כפי שצוין כאן, ואכן זה נכון ואנחנו מסכימים ומקבלים זאת, מדובר בוויטמין שהוא מסיס שומן.
<אלי גורדון: לאור כך יש חשיבות לאובר דוזינג.
<אלי גורדון: להבדיל מוויטמינים מסיסי מים שיוצאים עם השתן מהגוף ויחסית אין מדובר בסיכונים גבוהים, בוויטמין D אכן, בדומה לוויטמין A, מדובר בוויטמין מסיס שומן, וזאת הסיבה שהגדרנו אלף יחידות בינלאומיות על אף שאפס"א – אירופה פוד ספטי אוטוריטי – קבעה שגבולות גזרה של אלפיים יחידות בינלאומיות אכן בטוחות לשימוש במזון בחשיפה כללית כפי שהיא מוגדרת.
<אלי גורדון: לאור האמור אנחנו מבקשים לאשר שני תיקונים שעשינו בתוספת ראשונה ובתוספת השנייה שמתייחסות בו בזמן להמלצה לרמה מרבית בטבלייה אחת לדוגמה, והמלצה לגבי קצובה המומלצת שהייתה עד עתה בתקנות ברמה של מאתיים יחידות ועכשיו אנחנו רוצים לשדרג אותה.
אלי אלאלוף: אני חייב לומר שיש לנו מגבלת זמן מאוד קשה.
אלי אלאלוף: בעוד שתי דקות אנחנו מסיימים את הדיון עם או בלי החלטה.
סופה לנדבר: נציג הדסה, אתה אמרת שבעצם אתה ממליץ לתת את הוויטמין עם מרשם של רופאים.
<יוסף פולדש: אם מדובר על כמות שהיא עולה על הקצובה היומית המומלצת, אני מתייחס לזה כאל טיפול תרופתי ואז זה צריך להיות דרך רופא ומרשם רופא.
<יוסף פולדש: אני רק רוצה להגיד שהקצובה היומית המומלצת היא לא אלף יחידות.
<יוסף פולדש: הקצובה היומית המומלצת הייתה כל השנים בין מאתיים ל-400 יחידות ליום, זה מה שמופיע בכל תכשירי המולטי ויטמין כמו צנטרום.
<אלי גורדון: אנחנו רוצים לשדרג את הרמה הזאת.
<יוסף פולדש: ההמלצות הכי מקובלות שהן המלצות של המכון הרפואי בארצות הברית שהתפרסמו לפני כמה שנים הן מדברות על קצובה יומית של 600 יחידות עד גיל שבעים ו-800 יחידות מעל גיל שבעים.
<יוסף פולדש: הייתה ועדה מיוחדת שהוקמה בארץ שאימצה את ההמלצות וזה גם מופיע בחוזר של משרד הבריאות.
סופה לנדבר: מה עושים עם הוויטמינים שהם בתוך המזון?
סופה לנדבר: הרי בכל מזון יש תוספת של ויטמינים.
<יוסף פולדש: דווקא ויטמין D הוא מיוחד בזה שהוא נמצא במעט מאוד מקורות מזון, בעיקר מקורות שמנים שלא כל כך אוכלים אותם כמו שמן דגים וכבד.
<יוסף פולדש: לכן יש צורך בחלק גדול מהמקרים להשלים את זה על ידי תוספים אבל תוספים אנחנו נותנים לכלל האוכלוסייה, רק במינון שמשלים את הקצובה המומלצת.
<יוסף פולדש: אנחנו לא נותנים תוספים מעבר למינון המומלץ.
<יוסף פולדש: אם צריך יותר, יש בעיה פתולוגית של חוסר ויטמין D.
<רז הילמן: שאלת האם היה זמן להעביר את המסרים האלה למשרד הבריאות.
<רז הילמן: היה הרבה מאוד זמן.
<רז הילמן: התקנות האלה יצאו להערות הציבור לפני שנים והיה דיון שנקבע לפני יותר משנה ובוטל יום לפני כן.
<רז הילמן: אני מניח שאפשר לתת את הקרדיט לבחור שיושב כאן שבאמת הצליח לדחות ולהשיג את הבלעדיות על השוק הזה לתקופה נוספת.
<רז הילמן: עם כל הרצון לא להיכנס לאינטרסים כלכליים, לצערי יש כאן גם אינטרסים כלכליים שמשחקים תפקיד.
<רז הילמן: המצב שבו תוספי תזונה יכולים להיות רק עד רמה של 400 ומי שרשם תרופה של ויטמין D על אלף כמוצר בודד בשוק, זה מצב שמבחינתנו הוא בעייתי.
<רז הילמן: הממשלה קיבלה הרבה מאוד החלטות שקשורות להתמודדות עם הגבלות שכאלה, להשתמש ברגולציה כדי להגביל את התחרות.
<רז הילמן: אנחנו חושבים שזאת טעות חמורה.
<רז הילמן: יש כאן מסמך של אפס"א.
אלי אלאלוף: לאף אחד אין אחריות ובלעדיות על הנושא של אינטרסים כלכליים.
אלי אלאלוף: בואו נהיה הוגנים.
<רז הילמן: משפט אחרון.
<רז הילמן: זאת חוות דעת של אפס"א.
<רז הילמן: זאת חוות דעת מאוד מאוד מנומקת עם באמת הרבה מאוד משאבים שעמדו לרשות אפס"א שקבעה שעד 4,000 זה בסדר.
אלי אלאלוף: חברי עבדאללה, אתה רוצה להתייחס?
עבדאללה אבו מערוף: מובן שמבחינה כללית אני מכיר את הנושא ואת החשיבות של ויטמין D אבל לא נדבר על כך עכשיו.
עבדאללה אבו מערוף: אני חושב שהמצב הקיים נותן מענה למה שיש ולא צריך לעשות את זה כתרופה ולהעלות את המינון.
עבדאללה אבו מערוף: מה שקיים, קיים.
עבדאללה אבו מערוף: זה שיש חוק משנת 1977, אני מכיר את הנושא טוב.
אלי אלאלוף: לא, לא עושים מזה תרופה.
עבדאללה אבו מערוף: אני חושב שהמצב הקיים סביר ונותן מענה.
אלי אלאלוף: נקרא את תיקון התקנות.
<ענת מימון: תקנות בריאות הציבור (מזון) (תוספי תזונה) (תיקון), התשע"ו-2015 בתוקף סמכותי לפי סעיף 3 לפקודת בריאות הציבור (מזון) (נוסח חדש), התשמ"ג-1983 (להלן – הפקודה) שנטלתי לעצמי לפי סעיף 34 לחוק יסוד: הממשלה, ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת לי סעיף 21א(א) לחוק יסוד" הכנסת, וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, אני מתקין תקנות אלה: תיקון התוספת הראשונה בתקנות בריאות הציבור (מזון) (תוספי תזונה), התשנ"ז-1997 (להלן – תקנת תוספי תזונה) בתוספל הראשונה, בחלק א': ויטמינים, במקום "ויטמין D – קלציפורל 5 מק"ג (299 יב"ל)" יבוא "ויטמין D – קלציפורל 15 מ"ג מק"ג (600 יב"ל).
<ענת מימון: כאן למעשה אנחנו משנים את הכמות המומלצת של ויטמין Dומגדילים אותה ממאתיים יחידות ל-600 יחידות.
<ענת מימון: תיקון התוספת השנייה בתוספת השנייה לתקנות תוספי תזונה – בחלק א': ויטמינים, במקום "ויטמין D – קלציפורל 10 מק"ג (400) יב"ל" יבוא "ויטמין D – קלציפורל 25 מק"ג (1000 יב"ל).
<ענת מימון: כאן למעשה אנחנו משנים את הכמות המרבית שמותר למכור ביחידה אחת, מ-400 יחידות לאלף יחידות.
<ענת מימון: זה עדיין תוסף תזונה במצב הזה.
<ענת מימון: הדבר שאנחנו עושים בסעיף (2), אנחנו לא מוסיפים את הכמות של חמישים ומאתיים כמו שנאמר כאן אלא יש היום משפט בתקנות לגבי ויטמין D2 שאומר שאם הצריכה היא בין חמישים למאתיים, זה יהיה בשחרור המושהה.
<ענת מימון: לאחר המשפט הזה יבוא משפט שאומר: קצובה מרבית של ויטמין D קלציפורל, במקום לטיפה, זה יהיה לתינוקות, הינה 10 מק"ג (499 יב"ל).
<ענת מימון: הכוונה שתינוקות עד גיל שנה – אני מדגישה את זה – זאת תהיה הכמות המרבית לגביהם ולא האלף שקבענו לגבי כולם.
<ענת מימון: כלומר, בטיפות לתינוקות, הכמות תהיה עד 400 יחידות.
<ענת מימון: בסופה, לאחר "אם מנת צריכה יומית מכילה בין 50 מ"ג ל-200 מ"ג, הזמינות הביולוגית של הוויטמין תהיה בשיטת שחרור מוזהה בלבד" יבוא "קצובה מרבית של ויטמין D – קלציפורל לטיפה הינה 10 מק"ג (400 יב"ל)".
<ענת מימון: תיקון התוספת השלישית בתוספת השלישית לתקנות תוספי תזונה, לאחר פרט משנה א(9) יבוא: "(9א) אם תוסף התזונה מכיל ויטמין D – קלציפורל בכמות העולה על 20 מיקרוגרם (800 יחידות בין לאומיות), המילים "יש צורך להיוועץ ברופא" באותיות שגודלן שני מילימטרים לפחות".
<ענת מימון: בתוספת שקובעת את הסימון של התווית של תוסף המזון, אנחנו אומרים שתוסף של ויטמין D שנמכר ביחידות של 800 יחידות ומעלה, חייבים לציין עליו חובת היוועצות ברופא לפני השימוש.
<ענת מימון: באופן הזה אנחנו בעצם מאזנים ודואגים שאנשים לא יחרגו מהכמות המומלצת להם ומותרת להם.
<ענת מימון: אלה התיקונים המוצעים.
אלי אלאלוף: חברי הכנסת רוצים לתקן משהו?
עבדאללה אבו מערוף: אני שוב אומר שהמצב הקיים נותן מענה, גם פיזיולוגי, גם ביולוגי, גם תרופתי וגם פרפליקטי.
עבדאללה אבו מערוף: אני מבין שנותנים לתינוקות עד גיל שנה-שנתיים אבל יש הרבה מחקרים סותרים לגבי הכמות, האם מאתיים ליום או 400 ליום, לשתות את כל הטיפול באופן חד פעמי אחת לחודש או פעם בשבוע או פעם ביום.
עבדאללה אבו מערוף: יש הרבה מחקרים סותרים.
עבדאללה אבו מערוף: משרד הבריאות יודע שהייתה היסטריה והרבה דיברו על זה בקופות והתחילו לעשות סקר של ויטמין D לכל האוכלוסייה ובדיקות דם כדי לבדוק את רמת הוויטמין ומה הריכוז.
עבדאללה אבו מערוף: גם כאן היו נתונים מנוגדים אחד לשני.
עבדאללה אבו מערוף: אחר כך הוחלט שאין משהו חד משמעי רפואי שייתן לנו מענה וכי צריך להיות ריכוז מסוים של ויטמין D בגוף שייתן לנו את המענה הפיזיולוגי, לבן אדם שהוא בריא.
עבדאללה אבו מערוף: לכן אני חושב שזה שמעלים את הכמות לאלף, זה הרבה ולכן לדעתי אפשר להשאיר את זה על 600 ו-600, במקום 200 עד 600 ובמקום 400, 600.
עבדאללה אבו מערוף: זה ייתן מענה.
עבדאללה אבו מערוף: זה לא צריך להיות אלף.
<יוסף פולדש: זה בסדר.
<יוסף פולדש: זה גם לפי ההמלצות.
<יוסף פולדש: 600 זה מקובל.
<ענת מימון: כלומר, גם הכמות המומלצת וגם המרבית תהיה 600?
אלי אלאלוף: עכשיו עונה משרד הבריאות.
<אלי גורדון: אני רוצה להתייחס.
סופה לנדבר: לפי המחקר שהעבירו אלי עכשיו, פרופסור פולדש מהדסה צודק כי עודף של ויטמין D יכול להביא לתוצאות לא טובות.
סופה לנדבר: במחקר כתוב שאישה צריכה ליום מאתיים מיליגרם, גבר צריך 400 מיליגרם ואישה בהריון צריכה יותר.
סופה לנדבר: אני חושבת שמיותר ללכת לרופא כדי לקבל מרשם.
סופה לנדבר: גם כדי לקחת אקמול אנחנו לא הולכים לרופא לקבל מרשם וגם אקמול יכול להרוג את הבן אדם כאשר הוא לוקח בעודף.
סופה לנדבר: לכן אני אומרת שכאן צריכה להיות תוספת ובה ייאמר שבאריזה ייאמר שעודף של נטילת ויטמין D יכול להביא לתסמינים אלה ואלה
אלי אלאלוף: בנייר המצורף לאריזה.
אלי אלאלוף: יש כאן שתי המלצות.
אלי אלאלוף: המלצה אחת היא להקטין את המינון ל-600.
סופה לנדבר: יוצא שה-600 זה מינון גבוה מדי.
אלי אלאלוף: כמות מרבית היא 600.
סופה לנדבר: אבל במחקר כתוב הפוך.
סופה לנדבר: כתוב שמאתיים לאישה ו-400 לגבר.
אלי אלאלוף: נקבל את התשובה לכך.
אלי אלאלוף: משרד הבריאות, התייחסות.
<אלי גורדון: שוב שלום לכל חברי הכנסת שהצטרפו לדיון.
<אלי גורדון: אני אתייחס להערות.
<אלי גורדון: צריך לשים לב שהתקנות הקיימות כבר היום מדברות ומתייחסות לשתי קבוצות באוכלוסייה, גברים ונשים, בגיל 25 ו-50.
<אלי גורדון: לגבי כל שאר הגילים, יש הפניה להמלצות המחלקה לתזונה שמדברות כבר היום על 700 יחידות ועל 600 יחידות, תלוי בגיל ותלוי במצב, קרי, אישה בהריון וכולי.
<אלי גורדון: זאת עובדה אחת.
<אלי גורדון: לכן אנחנו מבקשים שכן תהיה רמה של אלף וזאת מסיבה אחת פשוטה, כי אלף - טבלייה אחת היא עד אלף.
<אלי גורדון: להערתה ושאלתה של חברת הכנסת סופה לנדבר, אני רוצה להבהיר נקודה אחת.
<אלי גורדון: כבר היום כל תוסף תזונה ללא תלות אם הוא מסיס שומן או אם הוא מסיס מים, יש אזהרה וחובה להיוועץ ברופא בכל מקרה של שימוש בתוספי תזונה.
עבדאללה אבו מערוף: לא זה הנושא.
עבדאללה אבו מערוף: אנחנו מדברים עכשיו על ויטמין D באופן ספציפי.
עבדאללה אבו מערוף: לא צריך לערבב.
סופה לנדבר: אם זה קיים, זה מצוין.
<אלי גורדון: צריך לקחת בחשבון שכבר היום ההמלצות של משרד הבריאות, המחלקה לתזונה, מדברות על כמויות יותר גבוהות מ-600 לגילים מסוימים.
<אלי גורדון: גם בעולם זה כך.
<אלי גורדון: דרך אגב, שוב אני מזכיר את אותו דוח של אפס"א, ארגון בטיחות מזון, שעשה הערכת סיכון על ויטמינים ברמות מסוימות ואנחנו מדברים על 3,000 יחידות בינלאומיות שהוגדר כבטיחותי ללא חשש לשימוש בתוספי תזונה בכלל המזונות ואילו כאן אנחנו מדברים על אלף כי הפחתנו כדי להגיע לרמה של שימוש לגילים מסוימים.
<אלי גורדון: כפי שגם ציין פרופסור פולדש, אנחנו מדברים על קבוצת גילים של מבוגרים פלוס אחרי גיל שבעים שהם חייבים לקחת כמה וכמה קפסולות כי בסופו של דבר כל קפסולה יכולה להיות או עם 400 או עם 600.
אלי אלאלוף: מילה אחרונה וקצרה מאוד לאדוני.
<יוסף פולדש: כבודו לא מדייק כי אפילו בהמלצות של משרד הבריאות מספטמבר 2014 הקצובה המומלצת היא 15 מק"ג שזה שווה ל-600 יחידות ליום.
<ענת מימון: מומלצת.
<ענת מימון: זה סעיף 1.
<אלי גורדון: זה מה שאמרתי לגבי ההמלצות.
<אלי גורדון: קצובה מומלצת.
<אלי גורדון: יש להפריד בין קצובה מומלצת לבין קצובה מרבית.
<יוסף פולדש: קצובה מרבית היא גייד ליין לרופא לא לחרוג מהכמות.
<יוסף פולדש: היא לא גייד ליין לתוסף תזונה.
<יוסף פולדש: את זה צריך להבין חד משמעית.
אלי אלאלוף: אני עובר להצבעה.
סופה לנדבר: מה פתאום החלטתם להביא את התיקון הזה?
<יוסף פולדש: לפי הסעיף השלישי, אם זה מעל 800, צריך רופא.
<יוסף פולדש: זה סותר את כל מה שנאמר.