GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי אלאלוף: אנחנו נקרא את מה שיש ונאמץ את המודל המוצע.
<ענבר הרשקוביץ: 46.
<ענבר הרשקוביץ: הכרה בגוף מוכר המבקש לשמש גוף מוכר (להלן – מבקש ההכרה), יגיש לשר בקשה להכרה.
<ענבר הרשקוביץ: רשאית לבקש הכרה כגוף מוכר עמותה או חברה לתועלת הציבור, של שבעה חברים או בעלי מניות לפחות, שרובם אינם קרובי משפחה שהתאגדה בישראל ומקיימת את הוראות הדין התאגידי החל עליה והקיימת ופועלת למטרה ציבורית, ונכסיה והכנסותיה משמשים להשגת אותה מטרה בלבד.
<ענבר הרשקוביץ: לעניין זה יראו מי שהגיש אישור כי הוא מוסד ציבורי לפי סעיף 46 לפקודת מס הכנסה, כאילו עמד בתנאי סעיף קטן זה.
<ענבר הרשקוביץ: בסעיף זה - "חברה לתועלת הציבור" – כהגדרתה בחוק החברות, ובלבד שנרשמה אצל רשם ההקדשות.
<ענבר הרשקוביץ: "עמותה" – עמותה הרשומה אצל רשם העמותות, כמשמעותה בחוק העמותות, התש"ם-1980.
<ענבר הרשקוביץ: חבר הכנסת מיקי לוי הציע לאסור על קרבת משפחה בגוף מוכר.
<נעה בן שבת: כאשר אנחנו אומרים שבעה חברים שרובם אינם קרובי משפחה, צריך לומר שהם אינם קרובי משפחה ולא רק שרובם אינם קרובי משפחה.
אלי אלאלוף: זה יהיה רטרואקטיבי או יתקן את המצב קיים.
<נעה בן שבת: לגבי הגופים המוכרים הקיימים, יש הוראות מעבר שמאפשרות להם להמשיך לפעול במשך שנה מיום פרסום התקנות לפי סעיף 46.
אלי אלאלוף: זה מצוין.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, זה יותר משנה מיום תחילת החוק.
<ענבר הרשקוביץ: השר רשאי, לאחר קבלת חוות דעתה של הרשות ובהתייעצות עם המועצה, להכיר במבקש ההכרה כגוף מוכר, אם מצא כי מתקיימים בו כל אלה: מטרתו העיקרית של התאגיד מבקש ההכרה היא לעסוק בהפניית מתנדבים לשירות הלאומי או לשירות הקהילתי והוא התחייב כי עיקר עיסוקו של מבקש ההכרה יהיה בהפניית מתנדבים לשירות הלאומי או לשירות הקהילתי.
<ענבר הרשקוביץ: כאן חבר הכנסת מיקי לוי הציע לומר "כל עיסוקו".
<נעה בן שבת: הוא הדגיש את הנושא הזה בדיון האחרון אגב האזכור של החקירה המתנהלת בנושא הזה.
<נעה בן שבת: הוא טען שאם יש עוד עיסוקים לאותו גוף מוכר, זה יוצר כל מיני בעיות.
אלי אלאלוף: אני מסכים אתי.
אלי אלאלוף: כל עיסוקו.
<דרור גרנית: אני חייב לומר בהקשר הזה שעמדת שרת המשפטים, לאחר בירור עמה, היא שזה צריך להיות כפי שהוצע בנוסח הממשלתי, שזה עיקר עיסוקו.
<דרור גרנית: אני מביא את דבר שולחיי.
אלי אלאלוף: אני לא מאמין ששרת המשפטים רוצה להכניס בלבול בניהול עיסוק כזה.
<נעה בן שבת: קיבלנו פנייה מעמותת אלומה שמפעילה את הפעילות של בת עמי והיא אומרת שהם מפעילים עוד פעילויות של גורמים מתנדבים ואם ידובר רק על כל עיסוקו, כל הפעולות ההתנדבותיות האחרות, הכנה לשירות או כל הפעולות שמעסיקה עמותת אלומה, לא יאפשרו לה לעסוק גם בנושא.
אלי אלאלוף: היא יכולה לעסוק בארגון אחר.
אלי אלאלוף: בארגון מקביל.
<ישעיהו אברהם: היועץ המשפטי של בת עמי.
<ישעיהו אברהם: אלומה היא ארגון שפועל כבר קרוב לשלושים שנים ואולי יותר והוא מחולק לשני תחומים שהם תחומים סגורים והם עם חשבונות נפרדים ופונקציות נפרדות כאשר האחד העיקרי הוא השירות הלאומי, שזה עיקר העיסוק וזה גם רוב התקציב ורוב האנשים, ויש מסגרת פעילות אחרת שהיא במקום אחר אבל היא חלק מפעילות הארגון.
<ישעיהו אברהם: למשל, היא מבצעת עבור הממשלה פרויקט של השכלה לצעירים בעיירות פיתוח, זה נקרא זינוק בעלייה, וזכתה במכרז של הג'וינט והמדינה מעוניינת בזה.
<ישעיהו אברהם: יש פרויקט של הכנת מתנדבות לשירות צבאי והיא נותנת מענה לבנות דתיות שהן בשירות צבאי.
<ישעיהו אברהם: יש עוד סדרה של פרויקטים שהמדינה מפרסמת מכרזים והיא זכתה בהם.
<ישעיהו אברהם: המשמעות של להעביר את זה למקום אחר, זה אומר שהפרויקטים האלה יחוסלו כי כדי לזכות במכרזים האלה, אתה צריך תנאי סף של פעילות, אתה צריך לקבל אישור ניהול תקין, זה אומר פעילות של שנתיים.
<ישעיהו אברהם: זה לא שאפשר להעביר את הפעילות ממקום אחד למקום אחר ולהמשיך לפעול.
<ישעיהו אברהם: המשמעות המיידית היא שהפרויקטים האלה יבוטלו.
<ישעיהו אברהם: שמעתי מה המניע שעמד מאחורי זה.
אלי אלאלוף: למה יבוטלו?
<ישעיהו אברהם: כי היא לא תוכל לבצע אותם בגלל הוראות החוק.
<ישעיהו אברהם: היא תצטרך לבחור או שהיא עושה שירות לאומי או שהיא עושה את זה.
אלי אלאלוף: שירות לאומי במסגרת משפטית אחת וכל השאר במסגרת משפטית אחרת.
<ישעיהו אברהם: המשמעות ליצור מסגרת משפטית חדשה היא שאם אתה עובד כמלכ"ר, דרישת הסף של כל התקשרות עם מוסד ממשלתי, אישור ניהול תקין.
<ישעיהו אברהם: אישור ניהול תקין זה דבר שניתן או אחר שנתיים או אחר שנה.
<ישעיהו אברהם: יש דרישות אחרות במכרזים כאשר אתה צריך להוכיח פעילות.
<ישעיהו אברהם: אתה מקים גוף חדש, המשמעות היא שלפחות בשנתיים הקרובות כל העובדים שלהם יפוטרו ולא יוחזרו אחר כך כי לא תוכל לזכות בשום מכרז ולא תוכל לקבל הכרה של ניהול תקין.
<ישעיהו אברהם: אם כן, זה רק בתיאוריה.
<ישעיהו אברהם: בשנתיים האלה, אולי ייכנסו שחקנים חדשים אבל הפרויקטים האלה לא יקוימו כי היא לא תוכל להפעיל אותם.
<ישעיהו אברהם: אם החוק למשל היה אומר שגופים שיקימו פעילות חדשה אחרת, יזכרו להם את כל הוותק, יהיה להם אישור ניהול תקין וכולי, אולי זה היה אפשרי, אבל להגיד להם שיעברו לפעילות אחרת, זה דבר לא מעשי.
<ישעיהו אברהם: אני רוצה להגיד עוד משפט.
<ישעיהו אברהם: שמעתי גם מה עמד מאחורי ההצעה הזאת כי זה נאמר כאן בדיונים.
<ישעיהו אברהם: הדבר הכי קונקרטי שנאמר היה שלא יתכן שהעמותות ישכירו דירות לשבת חתן.
<ישעיהו אברהם: אני לא חולק על הדבר הזה, אבל לפני שאומרים שלוקחים את הדבר העיקרי שהוא הנשק הכי גדול שיש, יש נשקים הרבה יותר טריביאליים שאפשר להשתמש בהם כדי למנוע את זה.
<ישעיהו אברהם: זאת אומרת, זה אסור גם בלי החוק לעשות את זה וכבר הסברנו למה.
<ישעיהו אברהם: אם אתה מפעיל דירה לשירות לאומי ואתה מקבל פטור מארנונה, אתה לא יכול לעשות מזה עסק.
<ישעיהו אברהם: לרשות יש כלים נוספים והיא גם דיווחה היום שבעצם בפועל זה לא נעשה.
<ישעיהו אברהם: נראה לי בלתי סביר, וגם לא עומד במגבלות של חוק חופש העיסוק, שכדי לפתור בעיה של השכרת דירות לשירות לאומי בשבת, ימנעו מגוף שמבצע פעילות בעשרות מיליוני שקלים, מעסיק מאוד עובדים ועוסק בפעילות שהמדינה רוצה אותה ומברכת עליה, רק כדי לפתור את הבעיה של שבת חתן.
<ישעיהו אברהם: זה לא עומד בתנאי חופש העיסוק שדורשים שאם אתה יכול לבצע את המגבלה בדרכים אחרות, אתה תבצע אותה.
אלי אלאלוף: אני לא אומר שמות, אבל תדעו מיד.
אלי אלאלוף: כעמותה מאוד מרכזית וגדולה שעמדתי בראשה והיה לנו עניין לפתוח עמותות בנות או להפעיל תכניות נוספות, הקמנו מה שנקרא עמותות בת.
אלי אלאלוף: אני יודע שאפילו היינו הגוף הראשון שעשה זאת ברשם העמותות.
אלי אלאלוף: עשינו את זה כדי שלא נחייב הוצאות של עמותות בנות על חשבון ההוצאה של העמותה המרכזית.
אלי אלאלוף: כאן אותו דבר.
אלי אלאלוף: אתה רוצה להגיד שעכשיו בזכות הפעילות של העמותה שלך בנושא השירות הלאומי, אתה יכול לתת שירות לאחרים ולא לחייב אותם אלא לחייב את בת עמי שאמורה להפעיל את השירות הלאומי ואז אתה מגדיל את ההוצאות של השירות הלאומי.
אלי אלאלוף: אני לא מתעניין בדירה להשכיר לשבת חתן.
אלי אלאלוף: אמרנו שהיא לא תוכל יותר לעשות זאת.
אלי אלאלוף: מי שעוסק בשירות לאומי כזה, חייב להיות גוף שמתעסק אך ורק בזה.
אלי אלאלוף: הנהלת חשבונות, ניצול כוח אדם שלו, בחיסכון בהוצאות וכולי.
אלי אלאלוף: זה לא קשור להערה שלך.
אלי אלאלוף: ההמלצה היא כזאת כי ראינו, ואני מקווה שכולם יצאו זכאים, חס וחלילה אני לא חוגג על חשבון אף אחד ואין לי שמחה לאיד בשום דבר, אבל אני חושב שיש כאן צורך להקים גופים שהם מקדישים את עצמם רק למטרה המרכזית שהיא כל כך גדולה ומחייבת.
אלי אלאלוף: כל הדברים הנוספים שלא תמיד מאפשרים שליטה מלאה וסידור נכון של תנאי העבודה של העובדים, אני הייתי פוסל.
אלי אלאלוף: לכן אני מצטרף להערה של מיקי לוי ואומר שזה כל עיסוקו.
אלי אלאלוף: עוד נקודה שהיא מאוד מרכזית בהערה שלך וזה לוח הזמנים הנדרש.
אלי אלאלוף: אני חושב שכדאי שניתן לכך זמן הולם להיערכות כדי שתתאפשר לך הפעילות הנוספת כי אני לא רוצה לפגוע בשום דבר.
מירב בן ארי: גם אני מצטרפת אדוני.
מירב בן ארי: אני רוצה לומר לך שמיקי יצא כי הוא היה חייב לנסוע לצפון, אבל הוא יום ולילה מתייצב כאן רק בשביל העניין הזה של כל עיסוקו.
מירב בן ארי: אני עדיין לא השתכנעתי למה לא לומר את זה.
אלי אלאלוף: יש לנו בעיה, את תמיד מסכימה אתי ואני מסכים אתך.
<דוד פלבר: אם אני יכול להסתכן ולהציג את הצד השני למרות שהוא לא נוגע ישירות אלי.
<דוד פלבר: אני לא עמותה ולא גוף מוכר ואין לי רווח או הפסד.
אלי אלאלוף: משרד החינוך הוא לא גוף מוכר?
אלי אלאלוף: אתה טועה, אתה גוף מוכר.
<דוד פלבר: לצורך השירות הלאומי אנחנו מפעילים הרבה תקנים.
<דוד פלבר: נקודה שלא הוצגה כאן ולדעתי שווה לשקול אותה.
<דוד פלבר: לפעמים הפעילות הזאת שהיא פעילות ממשלתית נוספת כמו שכאשר יש מכרז להפעלת מחויבות אישית, זה נושא של התנדבות ועמותה שעוסק בהתנדבות מייצרת עוד פעילות ולמשל כאשר נצרכים לממן כאן עלות עודפת של נוער בסיכון, העמותה צריכה להביא כסף מאיזשהו מקום.
<דוד פלבר: אם היא עושה את זה באמצעות זכייה במכרזים נוספים ומייצרת לעצמה הכנסות נוספות, אני חושב ששווה לשקול ולא לפסול על הסף שהיא תעסוק.
<דוד פלבר: אני לא אומר שהיא תפתח עסקים, לא תשכיר דירות, לא תמכור בייגלה אלא אני מדבר על מכרזים ממשלתיים אחרים שהם מייצרים הכנסה לעמותה שמאפשרת לה לקיים פעילויות שנוגעות לנושא השירות הלאומי.
אלי אלאלוף: אני רוצה להודות לך, דוד.
אלי אלאלוף: הוספת מים לתחנה שלי.
אלי אלאלוף: אתה יודע מה אמרת כרגע?
אלי אלאלוף: אמרת שהיות ואני צריך לחזק את הפעילות הזאת של השירות הלאומי, אני ארוויח מעמותה שאמורה לשרת ללא מטרות רווח ואני אקח את הכסף מכאן ואעביר לשם.
<דוד פלבר: מה זאת אומרת ללא מטרות רווח?
<דוד פלבר: כשאתה ניגש למכרז ממשלתי, יש בזה תקורה מסוימת.
אלי אלאלוף: ואז התקורה צריכה לבוא ולחזק את אותה פעילות בגינה זכית.
<דוד פלבר: או אם אתה עושה את זה מספיק טוב ומספיק יעיל, אתה יכול לחזק פעילות נוספת.
אלי אלאלוף: תבדוק את המכרזים שלך ותראה שאתה טועה.
אלי אלאלוף: אסור לך להעביר.
אלי אלאלוף: תאמין לי, יש לי ניסיון.
אלי אלאלוף: אני לא אומר שמות כי יגידו שאני מפרסם.
אלי אלאלוף: פעילות א' של משרד הרווחה, אסור לה לחזק לפי החוזה פעולה ב' של אותו משרד עבור ילדים אחרים.
<נעה בן שבת: הדרישה להפרדה באה על רקע הצורך בהפרדת החשבונות, הפרדה מוחלטת של הפעילות והפרדה מוחלטת של החשבונות.
<דוד פלבר: למדתי.
אלי אלאלוף: אני בטוח שאמרת את זה בכנות.
<ידעיה לוין: ברור שיש הפרדה מלאה של החשבונות, לפחות אצלנו ואני אומר את זה בצורה ברורה.
<ידעיה לוין: אני אתן דוגמה אחרת שהיא ממין העניין.
<ידעיה לוין: אמרתי שאני זכיין של משרד הרווחה בפרויקט של הכנה לשירות של צעירות מרקע של מצוקה.
<ידעיה לוין: יש בזה הרבה הגיון.
<ידעיה לוין: ראשית, יש לנו את הידע בנושא של צעירים וצעירות עם רקע של סיכון ומצוקה ולכאורה זה היה טבעי שגם נפעיל את אותו פרויקט, את אותה תכנית של הכנה לשירות צבאי ולאומי לצעירים וצעירות מרקע של סיכון ומצוקה.
<ידעיה לוין: אני אומר גם את העובדות.
<ידעיה לוין: זה היה פרויקט שלא היה קיים לפני שנכנסנו אליו ואנחנו מפעילים אותו כבר חמש שנים וברוך השם הוא עומד היום על 240 צעירים וצעירות.
<ידעיה לוין: לפי הגדרת החוק כרגע לא נוכל לעשות את זה.
אלי אלאלוף: אתה יכול לעשות את זה.
אלי אלאלוף: אתה תפריד בהתקשרות שלך עם משרד הרווחה.
אלי אלאלוף: כל מה שאתה עושה למען הצבא, יהיה שם, וכל מה שאתה עושה למען זה, תבקש אישור שייכלל.
<ידעיה לוין: לא הבנתי את האפשרות.
אלי אלאלוף: כל מה שקשור לשירות הלאומי, לדעתי צריכה להיות הכרה על ידי הרשות של השירות הלאומי, שזאת פעילות שקשורה לרשות.
<ידעיה לוין: אם אני מבין נכון, כל עיסוקו, יש לנו תכניות גם של הכנה לשירות וגם תכניות שמלוות אחרי שירות לאומי בליווי לתעסוקה, ללימודים לכל הדברים האלה.
<ידעיה לוין: אז זה כבר לא כל עיסוקו שירות לאומי אלא זאת הכנה לשירות.
אלי אלאלוף: זה קשור לשירות הלאומי.
אלי אלאלוף: זה דבר שהשירות הלאומי מזמין אצלך.
אלי אלאלוף: רשות השירות הלאומי מזמינה.
<ידעיה לוין: זאת לא הרשות.
אלי אלאלוף: אל תנסו להתחכם.
<ידעיה לוין: לא, אני לא מתחכם.
<ידעיה לוין: אני אמיתי.
אלי אלאלוף: כל מה שקשור לשירותה לאומי, יהיה בעמותה נפרדת ומוחלט.
<ידעיה לוין: אני רוצה לשאול כי לא ברור לי.
אלי אלאלוף: אתה רוצה להוסיף פעילות, יש לך רשות שתאשר לך לצרף את זה כחלק מהדברים.
<ידעיה לוין: אבל ברגע שייאמר כל עיסוקו שירות לאומי, היום אנחנו מלווים - - -
אלי אלאלוף: כל עיסוקו ופעולותיו למען השירות הלאומי.
<נעה בן שבת: כאן הסעיף הוא יותר מצומצם.
<נעה בן שבת: הסעיף אומר עיקר עיסוקו בהפניית מתנדבים לשירות הלאומי או הקהילתי.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, ממש גוף מוכר.
<נעה בן שבת: זאת הפעילות של הגוף המוכר.
<נעה בן שבת: הוא אומר שיש לו עוד פעילויות שקשורות לשירות הלאומי אבל הן לא הפניית המתנדבים אלא למשל ליווי ותמיכה או אחרי השירות.
<דוד פלבר: הכנה לפני ואחרי השירות.
<ידעיה לוין: יש לנו תכנית שלמה גדולה מאוד שהכול בכספי פילנתרופיה, בלי המדינה, המשך ליווי צעירים וצעירות מרקע של סיכון ומצוקה אחרי שירות לתעסוקה ולאקדמיה.
<ידעיה לוין: יש הגיון שאנחנו נעשה את זה כי יש עובדים שמכירים.
אלי אלאלוף: תעשו אבל אם הרשות לא מאשרת לכם כפעילות של הרשות, תעשו חשבון נפרד ועמותה נפרדת.
<ידעיה לוין: אני לא אוכל לעסוק בזה.
<ידעיה לוין: אני אקים עוד עמותה?
אלי אלאלוף: למה לא.
<ידעיה לוין: זה לא עובד.
<יואב ארבל: אם החוק אומר שכל הפעילות שלהם היא רק בהפניה, לא נוכל לאשר משהו אחר.
<דרור גרנית: בוא נגיד בהפניה ובליווי לאורך.
<נעה בן שבת: הם אומרים ליווי אחרי השירות.
אלי אלאלוף: אם זה גם ללוות לפני ואחרי, נתקן אם צריך לתקן את הנוסח.
אלי אלאלוף: אני חושב שכל מה שקשור לשירות הלאומי באישור רשות השירות הלאומי, ייכלל בפעילות הזאת.
אלי אלאלוף: אז תוכל להוסיף אותם, אבל אל תיישם מתנדבים למד"א ולא חס וחלילה כי מד"א זה לא טוב, לא אמרתי את זה.
אלי אלאלוף: אם אתה רוצה לארגן למד"א משהו, תארגן את זה שלא בשירות לאומי.
<נעה בן שבת: השאלה אם זה לא יוצר סתירה כי במכרז הם ידרשו שזאת תהיה עמותה שפועלת בנושא שירות לאומי ואתה אומר שהרשות תצטרך גם לתת את האישור.
אלי אלאלוף: בתכניות מיוחדות שהרשות יכולה לאשר כמשרתים את הנושא של השירות הלאומי.
אלי אלאלוף: צריך לתת להם את האופציה הזאת ואת הגמישות הזאת.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה נראה טוב מבחינה זאת.
אלי אלאלוף: זה שומר על הניהול הבלעדי או הקיום הבלעדי של העמותה למטרה זאת ולפעולות הנוספות של השירות הלאומי.
<נעה בן שבת: אז הפעולות של למשל הכנת נערות במצוקה לשירות, אם זה שירות צבאי זה מחוץ לתחום.
אלי אלאלוף: מחוץ תחום.
<נעה בן שבת: זה צריך להיעשות בעמותה נפרדת.
אלי אלאלוף: אנחנו מדברים על השירות הלאומי לפני ואחרי השירות הלאומי בהכרה של הרשות.
<נעה בן שבת: מה זה משאיר לכם בחוץ?
<ידעיה לוין: דבר כזה הוא תהליך של שנים.
אלי אלאלוף: אנחנו ניתן לכם, לאור זאת שהמצב שלכם ושל אחרים, כן, זה דורש שנתיים היערכות, בבקשה.
אלי אלאלוף: אני בעד לתת לכם שנתיים היערכות למרות שאם אתם מסודרים, ואני מקווה ומאחל ובטוח שאתם מסודרים, שנתיים זה הרבה זמן.
אלי אלאלוף: אפילו אישור 46 בוועדת הכספים, זה יעבור במהירות.
<ידעיה לוין: ראשית, אנחנו מסודרים.
אלי אלאלוף: אני לא מטיל ספק באף אחד, חס ושלום.
<ידעיה לוין: אני אומר שזה תהליך של שנים כי בחלק מהמכרזים שניגשים אליהם, אתה צריך ניסיון.
<ידעיה לוין: אנחנו צריכים לייצר את הניסיון מחדש.
<ידעיה לוין: ברגע שאתה מקים עמותה חדשה, אתה צריך להתחיל לייצר את הניסיון מחדש.
אלי אלאלוף: אם יש לכם בעיה ואתם רוצים שנכלול הסתייגות כזאת ואחרת בחוק, אני מוכן לעזור לכם.
אלי אלאלוף: אני מוכן אבל תנו את הבלעדיות של השירות הלאומי לעמותה הזאת.
<נעה בן שבת: בעקבות ההצעות שהם יוכלו להציע, נחזור לבחון איזה ריכוך?
אלי אלאלוף: בנושא היערכות, לא לפגוע בפעילות כלשהי, כולל הודעה ותשתמשו בזה לפי המכרזים הקודמים שיש לכם.
אלי אלאלוף: לשמור על זכות ותק.
אלי אלאלוף: לחפש דרך לשמור על זכות הוותק כי הוותק לפעמים הוא התנאי להשתתף במכרז וכאן אני מסכים אתכם.
אלי אלאלוף: זה לא אומר שאנחנו פוסלים.
<ישעיהו אברהם: המסלול האפשרי מבחינת איך שהחוק מציע הוא שאלומה תקים חברה לתועלת הציבור ואנחנו נצטרך שהיא תעסוק רק בשירות לאומי.
<ישעיהו אברהם: הוותק שצברנו עד עכשיו, נצטרך שיהיה מוכר.
אלי אלאלוף: אחד התנאים שהיה לרשם העמותות עת הקמנו את עמותות הבנות של אותו גוף שניהלתי, היה שזרימת הכספים היא חד צדדית, רק מלמעלה למטה ולא מעבירים בחזרה.
אלי אלאלוף: תנאי חד משמעי, ולדעתי זה נכון והיה בהיגיון רב.
אלי אלאלוף: העמותה הגדולה יכולה לעזור לשנייה אבל לא הפוך.
<נעה בן שבת: אם השירות הלאומי הוא העיקר, למה לא להשאיר אותו עם כל הוותק שלו ואת הפעילויות האחרות להעביר לעמותה אחרת?
<נעה בן שבת: סליחה שאני מתערבת.
אלי אלאלוף: את זה תשאירי להם.
אלי אלאלוף: אני אומר לכם שזאת דרישה חדשה של השירות הלאומי לעומת המצב הקיים, יותר קל לנו לתקן כאן אצלנו מאשר עבור אחרים.
אלי אלאלוף: בואו ניקח את האחריות וגם אנחנו נהיה אחראים למעשינו.
אלי אלאלוף: נקבע שעמותות שייאלצו לשנות מערכת מבנה ארגוני שלהן, אנחנו נכיר בחוק בוותק שלהן.
אלי אלאלוף: אחר כך תתווכח.
אלי אלאלוף: אני רוצה לעשות את המהלך בלי לפגוע בכם.
אלי אלאלוף: שיהיה ברור, אין לי שום סיבה לפגוע.
אלי אלאלוף: אני רוצה לשמור ולתת להם שמירה אבסולוטית של החוק לטובת הפעילות.
<דרור גרנית: אני רק אומר שאני צופה קושי משפטי במובן הזה שאישיות משפטית אחת יכולה ליהנות מוותק או ניסיון לצורך התמודדות במכרזים שאנחנו אפילו לא מגדירים אותם כרגע.
אלי אלאלוף: רק כאן.
אלי אלאלוף: אני אומר רק כאן.
אלי אלאלוף: אם הוא ייאלץ להקים עמותה חדשה כדי לעמוד בתנאי, כל הזכויות יישמרו לו.
<דרור גרנית: זה יהיה בעייתי.
אלי אלאלוף: תשבו במשרד המשפטים ותביאו את האנשים הנכונים כדי למצוא את התשובות.
מירב בן ארי: אתה מדבר על הבדל בין חל"צ לעמותה?
<דרור גרנית: יש כל מיני בעיות.
<נעה בן שבת: להביא בחשבון כל מיני שיקולים, אני דווקא חושבת שאנחנו צריכים לבדוק את זה.
<נעה בן שבת: זה עוד עניין חדש.
<נעה בן שבת: יכול להיות שדווקא כאן אולי זה לא כל כך בעייתי כי אנחנו לא ניצור זהות מלאה אבל יביאו בחשבון פעילות.
<יואב ארבל: השאלה אם לא יותר נכון לעזור להם לפתור את הבעיה בשירות הלאומי דווקא.
<יואב ארבל: מה שיש להם היום, יישאר להם היום.
<דרור גרנית: אנחנו נייצר תקופת הסתגלות מספיק ממושכת, הוראת מעבר מספיק ממושכת כדי שהם יוכלו לעשות העברה הדרגתית ומדורגת.
<דרור גרנית: כלומר, יהיו שנתיים, לצורך אישור ניהול תקין צריך שנתיים, אז נקבע את זה נניח, לצורך הדיון, את ההפרדה הזאת במשך שלוש שנים ואז מה שייווצר זה שיהיה להם פרק זמן מספיק ממושך לעשות את ההפרדה באופן נקרא לו אורגני.
מירב בן ארי: אתה לא אמרת שנתיים?
אלי אלאלוף: אמרתי שנתיים.
אלי אלאלוף: הבעיה היא הוותק.
אלי אלאלוף: הכי קל לעזור זה בחוק שלנו שנוגע בשירות הלאומי.
אלי אלאלוף: אם יקימו עמותה, וזאת החלטה שלהם, עבור השירות הלאומי, זה יהיה בלעדי ונשמור לו את הוותק.
אלי אלאלוף: השאר יותר מסובך.
<יואב ארבל: אנחנו כמובן לא רוצים לפגוע בהם.
<יואב ארבל: אולי נקיים איזה מפגש קצר עם הגופים הללו כדי לחשוב ביחד.
<יואב ארבל: אולי נקיים עם היועצת המשפטית מפגש קצר יחד עם הגופים הללו כדי לחשוב ביחד איך להימנע מפגיעה.
אלי אלאלוף: לא רוצים לפגוע בכם.
אלי אלאלוף: רוצים שזה יהיה בלעדי והעמותה הזאת תהיה בלעדית לשירות הלאומי.
אלי אלאלוף: עם השאר, תעשו מה שאתם רוצים.
<ענבר הרשקוביץ: מבקש ההכרה הוא בעל יכולת כלכלית שתאפשר לו למלא את תפקידיו לפי חוק זה לאורך זמן וברמה מקצועית נאותה, על פי אמות מידה שקבע השר, באישור הוועדה.
<דרור גרנית: למה יינתן אישור הוועדה?
<דרור גרנית: לאמות המידה?
<נעה בן שבת: המלים אמות מידה מסומנות כי הן לא כל כך ברורות.
<נעה בן שבת: מה זה אמות מידה למילי תפקידיו.
<נעה בן שבת: אבל קביעת תנאים נוספים להכרה בגוף מוכר, אני חושבת שכן מתאים שזה ייעשה באישור הוועדה כי אתה בעצם מתנה תנאים נוספים להכרה בגוף מוכר.
<דרור גרנית: איזה תנאים נוספים?
<נעה בן שבת: הסעיף שנוגע לאמות המידה שקבע השר באותו סעיף 50(ו) בעמוד 52, אני חושבת שהם קשורים זה בזה.
<נעה בן שבת: כל מקום שאנחנו אומרים קבע השר, האם כאן זאת קביעה נפרדת מאותה קביעה שבסעיף קטן (ו).
<יואב ארבל: מדובר על תנאים מאוד טכניים.
<יואב ארבל: אני לא בטוח שנרצה להטריח את הוועדה.
<יואב ארבל: גובה ערבות, נקודות כאלה.
<יואב ארבל: אנחנו מאוד אוהבים לבוא לכאן.
<נעה בן שבת: אבל אתם לא תופסים את זה כחלק ממה שייקבע בסעיף קטן (ו) כתנאים נוספים להכרה?
<דרור גרנית: יש הבדל בין להגיד מה הם תנאים נוספים לבין להגיד אמות מידה.
<דרור גרנית: אמות מידה למשל זה להגיד שכאן אנחנו מדברים על יכולת כלכלית.
<דרור גרנית: אז היכולת הכלכלית יכולה להיות לצורך הדיון בסכום איקס או היא תהיה בסכום איקס פלוס ערבויות כאלה וכאלה בנקאיות או לא בנקאיות או לא יודע מה.
<דרור גרנית: זאת אומרת, אמות מידה זה משהו מאוד טכני ואלה אמות מידה, שוב, לעניין הרמה המקצועית למשל.
<דרור גרנית: להגיד שיהיו בו שלושה אנשים - - -
<נעה בן שבת: אני לא רוצה להתחייב במונחים.
<נעה בן שבת: אמות מידה, אתה עכשיו מתחייב לכל מיני דברים.
<נעה בן שבת: אני פשוט לא בטוחה בדברים האלה.
<נעה בן שבת: אתה רק מבהיר שמה שכתוב כאן בפסקה (2) לא קשור למה שמופיע אחר כך בסעיף קטן (ו).
<נעה בן שבת: גם שם כתוב אמות מידה למילוי תפקידיו וזהות המונחים מפריעה לי.
<נעה בן שבת: לכן אתה אומר שזה לא קשור וצריך להבחין.
<יואב ארבל: שם אלה תנאים נוספים וכאן זה בתוך תנאי שכבר קיים אלא רק פרטים טכניים.
<נעה בן שבת: נוריד את באישור הוועדה.
<ענבר הרשקוביץ: מבקש ההכרה ונושאי המשרה בו לא הורשעו בעבירה מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הם ראויים לשמש גוף מוכר או נושאי משרה בגוף מוכר, לפי העניין, ולא תלוי ועומד נגדם כתב אישום בעבירה כאמור.
<ענבר הרשקוביץ: לעניין זה, "נושא משרה" – כל אחד מאלה: מנהל כללי, משנה למנהל כללי, סגן מנהל כללי, כל מי שממלא תפקיד מהתפקידים האמורים בתאגיד אף אם תוארו שונה, חבר בוועד עמותה ודירקטור בחברה לתועלת הציבור.
<נעה בן שבת: כאן יש מענה להערה של חבר הכנסת מיקי לוי בדיון הקודם, אם הוגש כתב אישום.
<נעה בן שבת: אם הוגש כתב אישום, אפשר להביא את זה בחשבון לפני כן.
<נעה בן שבת: הליכים של חקירה הם קצת מקדמיים.
<ענבר הרשקוביץ: אין במטרותיו או במעשיו של מבקש ההכרה משום שלילת קיומה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, תמיכה במאבק מזוין או במעשה טרור, של אויב או של ארגון טרור, נגד מדינת ישראל או הסתה לגזענות, לאלימות או לטרור.
<ענבר הרשקוביץ: מבקש ההכרה הצהיר כי אינו עוסק ולא יעסוק בפעילות שיש בה משום תעמולת בחירות או פעילות בעלת אופי פוליטי-מפלגתי.
<תומר נאור: יש כאן כמה אנשים שקצת כועסים עלי אבל אני עדיין סמוך ובטוח שדבריי יישמעו.
אלי אלאלוף: אני מתקן אותך.
אלי אלאלוף: אף אחד לא כועס עליך.
<תומר נאור: על התנועה ממנה אני מגיע.
<תומר נאור: שאלה שעלתה בדיוק עכשיו בבג"ץ.
<תומר נאור: סוגיית פעילות בעלת אופי פוליטי-מפלגתי, זאת סוגיה שעלתה עכשיו בבג"ץ ושאל השופט מצר, ולדעתי גם המדינה צריכה להשיב תשובה לבית המשפט עכשיו, מה מוגדר כפעילות בעלת אופי פוליטי של אדם שנמצא בוועד המנהל או בהנהלה או כחלק מאותו מבקש הכרה, כחלק מאותו גוף מוכר.
<תומר נאור: זאת אומרת, האם אנחנו הולכים נטו על הגוף המוכר עצמו.
<נעה בן שבת: זה לא רק מבקש ההכרה.
<נעה בן שבת: לא לגוף מבקש ההכרה אלא גם לחבר מבקש ההכרה.
<תומר נאור: זאת השאלה שעלתה עכשיו בבית המשפט ובאמת עלתה השאלה האם חבר ועד מנהל, האם חבר הנהלה.
<תומר נאור: יצא שזה עלה שרובם חברים בבית היהודי אבל האם חבר מפלגה, האם פעיל, והשאלה היא מה ההגדרה.
<תומר נאור: זאת סוגיה מאוד רגישה שאני מניח שאולי בית המשפט יכריע בה אבל זה חשוב שהוועדה תדע.
אלי אלאלוף: אין הגדרה לפעילות פוליטית מפלגתית?
<דרור גרנית: השאלה שמעלה כאן
<דרור גרנית: עורך דין נאור היא שאלה מעולם התוכן של דיני תאגידים.
<דרור גרנית: הוא בעצם שואל מתי חלה הרמת מסך.
<דרור גרנית: הוא בעצם מבקש סוג של הרמת מסך.
<דרור גרנית: הוא אומר שאם פלוני שהוא חבר בפונקציית ההנהלה של עמותה, של חברה לתועלת הציבור, האם די בכך שפלוני אחד הוא בעל צבע פוליטי או שיוך מפלגתי כזה אחר, די בזה כדי לצבוע את הגוף כולו.
<דרור גרנית: במובן הזה זה סוג של הרמת מסך במישור התאגידי.
<דרור גרנית: אנחנו רוצים לקיים אצלנו במשרד איזשהו שיח.
אלי אלאלוף: תתחילו עכשיו מאפס?
<דרור גרנית: השאלה הזאת התחדדה.
אלי אלאלוף: לתאגיד ממשלתי אין היום נוהל שקובע איזו רמת חברות במפלגה או במוסד מפלגתי יכול להיות?
<נעה בן שבת: זה לא תאגיד.
<נעה בן שבת: זה גוף משפטי שמקבל תפקידים.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה לעכב כי הדיון שלכם יכול להימשך זמן רב.
אלי אלאלוף: חברות במפלגה, חברות פוליטית או כל דבר, בהתאם למה שמתקיים היום.
אלי אלאלוף: ביום שישנו אצלם, אנחנו נשנה.
<דרור גרנית: בשירות המדינה, בחוק שירות המדינה, קיימת סיוג פעילות פוליטית וגיוס.
<דרור גרנית: אני לא זוכר את השם המדויק.
<דרור גרנית: יש חוק שחל משנות ה-50 המוקדמות, ואל תתפסו אותי במילה, והוא חל.
אלי אלאלוף: הרשות למלחמה בסמים.
<קריאה: אלה גופים מהמגזר השלישי.
<דרור גרנית: אלה גופים מהמגזר השלישי.
<דרור גרנית: לכן אלה תאגידים ויש כאן
<דרור גרנית: את השאלה המשפטית שאני קורא לה הרמת המסך ועולה השאלה מתי השיוך או הצבע הפוליטי של אורגן בתוך התאגיד צובע את התאגיד, אם בכלל.
<דרור גרנית: אנחנו לא הגענו לתת מענה לשאלה הזאת.
אלי אלאלוף: בינתיים נפעל לפי החוק הקיים שלא מאפשר להגדיר את זה.
<דרור גרנית: החוק הקיים מתייחס לשירות המדינה.
אלי אלאלוף: אבל היום אין חוק שאוסר על מישהו להיות חבר מפלגת בטטות.
אלי אלאלוף: אין דבר כזה שהוא חבר בעמותה.
אלי אלאלוף: אז אנחנו נפעל לפי חוק הבטטות.
אלי אלאלוף: מה שלא קיים, לא קיים.
אלי אלאלוף: נשים על החוק הזה את כל החוקים החסרים במדינה?
אלי אלאלוף: ביום שיהיה חוק, יפעל החוק.
אלי אלאלוף: אני מזדהה אתך למרות שאני איש פוליטי כביכול אבל לא שייך למפלגה שציינת.
אלי אלאלוף: אי אפשר לעכב את כל החוק.
<תומר נאור: חלילה מלעכב.
<תומר נאור: אני אומר בשתי מלים ברשות היושב ראש.
<תומר נאור: קודם כל, תודה רבה שהוועדה שומעת אותנו, אנחנו מברכים על ההליך הזה שהוא חשוב מאוד.
<תומר נאור: כמה דברים שעלו בעקבות הבג"ץ שהגשנו.
<תומר נאור: כל עניין הסדרת הליך ההכרה התברר לנו בדיעבד רק אחרי שהגענו שהוא הליך לא שקוף עם המון נקודות אפורות שמאפשרות צביעה פוליטית כזו או אחרת.
אלי אלאלוף: גם אחרי החוק שלנו?
<קריאה: ההליך מאוד שקוף.
<תומר נאור: כמה נקודות קטנות שאני כן אשמח להעיר.
<תומר נאור: קודם כל, הדברים עדיין עומדים בפני בג"ץ והמדינה, אחד הדברים שהיא אמרה - - -
<קריאה: אם זה המקום להעלות את הבג"ץ?
<נעה בן שבת: יש תהליך חקיקה שנועד להסדיר את כל המהלך.
<נעה בן שבת: אם יש לך הערות להליך החקיקה, תוכל להציע.
<תומר נאור: שתי נקודות שאשמח להעיר.
<תומר נאור: המדינה בהודעה לבג"ץ אמרה שהיא בוחנת מחדש את כל הליך ההכרה.
<תומר נאור: אני לא יודע היכן זה עומד מהבחינה הזאת ואולי דרור ירצה להרחיב.
אלי אלאלוף: אבל זה ברור.
אלי אלאלוף: כאן יש לך תהליך של הכרה.
<תומר נאור: ברשותך, אחזור צעד אחד אחורה.
<תומר נאור: אני מתנצל שלא נגעתי בזה קודם.
<תומר נאור: שאלה אולי לוועדה.
<תומר נאור: סעיף 46, המבקש לשמש גוף מוכר יגיש לשר בקשה להכרה.
<תומר נאור: אנחנו יודעים על שתי עמותות חדשות שהגישו בקשות לאחרונה ואושרו.
<תומר נאור: הגענו לבג"ץ וביקשנו לדעת מתי הוגשה הבקשה, איך הוגשה הבקשה, אין משהו מוסמך.
<תומר נאור: בשיחות אוף זה רקורד עם אנשים אני שומע שכן, התקשרנו, היינו צריכים לרדוף, היינו צריכים להשיג.
<תומר נאור: אני רק שואל אם בקשה לפי ניסוח החוק עכשיו אומרת בקשה בכתב מתועדת ובה מפורטים כל הפרטים.
<נעה בן שבת: אם אתה רוצה להוסיף את המילה בכתב, זה ברור ומובן מאליו.
<תומר נאור: זה לא כל כך מובן וברור מאליו.
<יואב ארבל: הבקשות תמיד היו בכתב.
<יואב ארבל: עושים כאן תהליך של ערעור על בג"ץ?
<יואב ארבל: אני לא כל כך מבין.
<יואב ארבל: הדברים האלה נדונו בבג"ץ וקיבלו תשובות בבג"ץ.
<נעה בן שבת: אולי כדאי להתמקד בזה.
<נעה בן שבת: איזה תיקונים אתה מציע בנוסח כאן שיבהירו לעתיד לבוא עת ירצו להכיר בגוף מוכר?
<תומר נאור: קודם כל, מאיר לי כאן ידידי שנכון שיש הסדרה של דרכי הגשת הבקשה קדימה.