GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יואב ארבל: כמו שאמר נציג האוצר, זה לא קיים.
אלי אלאלוף: אל תנסו סנקציות נגד המחוקק.
<יואב ארבל: חס וחלילה.
<יואב ארבל: כמו שאמר נציג האוצר, במהלך כל הצעת החוק, אנחנו כמעט ולא השתמשנו בזה.
אלי אלאלוף: לא התכוונת, אני מקווה.
אלי אלאלוף: זאת כאילו הייתה סנקציה נגדנו.
<יואב ארבל: ודאי שלא התכוונתי לכיוון הזה.
<יואב ארבל: 120 ימים והתייעצות.
<נעה בן שבת: התייעצות עם שרי הרווחה, ומי אמרת עוד?
<אורי שיינין: התייעצות עם שרי הרווחה והחינוך ובהסכמת שר האוצר.
<יואב ארבל: למה בהסכמת שר האוצר?
אלי אלאלוף: את זה לא אמרתי.
<אורי שיינין: כבוד היושב ראש, מכניסים ההתייעצויות עם עוד שרים מסוימים.
<אורי שיינין: אני בעד שהגישה תהיה גישה מינימליסטית שתאפשר לרשות להוציא את התקנות כמה שיותר מהר לדרך, אבל אם רוצים להכניס שחקנים נוספים שיכולים להביא לתוצאה לא שקולה ולא עניינית ולתת להם איזשהו משקל עודף, צריך את כל השרים שתהיה להם את אותה זכות.
<אורי שיינין: את כל השרים הרלוונטיים.
<אורי שיינין: אי אפשר להתחמק מזה.
<אורי שיינין: אי אפשר לתת פתאום במקום מסוים לשר אחד כוח יתר כי זה ייצר תקנות לא שקולות.
<דוד פלבר: היוועצות היא לא וטו.
<דוד פלבר: היוועצות היא לשמוע חוות דעת.
<דוד פלבר: לא ניתנה חוות דעת, הוא ממשיך עם העמדה שלו.
<דוד פלבר: כך אני מכיר היוועצות.
אלי אלאלוף: רק אישור הוועדה.
<נעה בן שבת: במקום ההתייעצויות יהיה באישור הוועדה.
<יואב ארבל: נשאיר את ה-120 ימים.
<דפנה מאור: מה זה אומר אישור הוועדה?
<נעה בן שבת: לעשות דיון ואז כל המשרדים ממילא מוזמנים ומגיעים ויכולים להביע את דעתם.
אלי אלאלוף: לא צריך התייעצות מוקדמת.
אלי אלאלוף: לדעתי כדאי.
אלי אלאלוף: אם תבואו לכאן להתווכח, אני לא אתן זאת.
<נעה בן שבת: עוד הערה אחת.
<נעה בן שבת: לגבי הנושא של ההכשרה שנדון לפני ההפסקה.
<נעה בן שבת: הפנה אותי עורך דין ויינר לכך שבעמוד 15, כאשר אנחנו מדברים על נושא ההכשרה, מדובר על תכניות הכשרה מיוחדות לאוכלוסיות מיוחדות, דבר שיכול לאפשר גם את ההכשרה הנדרשת לצעירים בסיכון במידה שהדבר נדרש.
אלי אלאלוף: נמשיך לנציב תלונות הציבור?
<נעה בן שבת: ממונה על תלונות ציבור, נושא שדילגנו עליו בדיון הקודם.
אלי אלאלוף: ברשותך, לפני כן, אני רוצה להבין טוב את ההודעה לגבי שם התכניות של השירות הלאומי.
אלי אלאלוף: למה התכוונתם כשמסרתם לי את האינפורמציה שיש הסכמה לשם?
<נעה בן שבת: הייתה בקשה של אדוני לברר האם תהיה אפשרות, לנוכח ההתנגדות שנשמעה כאן בדיון הראשון של חברי כנסת מהרשימה המשותפת לכך שאנחנו מדברים על שירות, לדבר על כך שבמקום השירות הקהילתי, הרי בסעיף 15 – דילגנו עליו – מדברים על תעודה שניתנת בסוף השירות ונאמר שם שאפשר לציין בתעודה האם אדם ביצע שירות לאומי או שירות קהילתי.
<נעה בן שבת: אלה היום שתי הבחירות.
<נעה בן שבת: השאלה אם אפשר יהיה להגיד במקום השירות הקהילתי, לקרוא לזה התנדבות ולא להזכיר את המילה שירות אם הם לא רוצים להגיד שהם שירתו.
אלי אלאלוף: רק בתעודה?
<נעה בן שבת: בתעודה.
<נעה בן שבת: אפשר גם לאורך החוק.
<נעה בן שבת: הרי כבר היום אנחנו אומרים אדם משרת או בשירות לאומי או בשירות קהילתי.
<אפרת שפרוט: אפשר לומר התנדבות קהילתית, כדי שזה יקל.
<אפרת שפרוט: זה משנה להם?
<קריאה: למי זה משנה?
שלום ג'רבי: למגזר הלא יהודי.
אלי אלאלוף: אני לא יכול לדון בדבר כל כך מהותי רק עם שני חברי כנסת, כמה שאני מעריך אותם.
אלי אלאלוף: אני לא רוצה שדיון כל כך חשוב יהיה כאשר רק אנחנו כאן ולכן אני מצפה לישיבה בה יהיו עוד חברי כנסת כדי לדון בנושא מהותי זה.
אלי אלאלוף: זאת לא טרמינולוגיה בלבד, זה לא שם בלבד ולכן אני מבקש שנדחה את הדיון בנושא אבל תדעו שיש בקשה שאם רוצים שהשירות הלאומי יהיה לכל אזרחי מדינת ישראל, המילה שירות מזכירה שירות צבאי ויש כאלה שרוצים שזה לא ייקרא כך.
אלי אלאלוף: התייעצנו עם השר ואני מבין שקיבלנו סיכום כזה.
אלי אלאלוף: בכל מקרה הדיון יתקיים אך ורק בנוכחות חברי ועדה נוספים.
שלום ג'רבי: אדוני היושב ראש, אני רוצה לתקן את מה שאמרתי קודם לגבי הנושא של המעטפת.
שלום ג'רבי: אמרתי 7,200 שקלים מעטפת שזה 3,600 שקלים מעטפת ממשלתית, 1,800 שקלים גוף מוכר ו-1,800 שקלים קרן הזדמנות.
שלום ג'רבי: לגבי נוער בסיכון בתחילת הרצף, יש בסך הכול 2,400 שקלים שאנחנו נותנים דרך קרן הזדמנויות.
שלום ג'רבי: זה לא אותו סכום של מעטפת.
<אפרת שפרוט: אנחנו נותנים את כל הסכום היום מכספי פילנתרופיה.
<אפרת שפרוט: כשהקרן לא תהיה קיימת, זה לא יהיה והקרן אמורה להסתיים ב-2020.
אלי אלאלוף: איזה קרן?
<אפרת שפרוט: קרן שיתוף פעולה של קרן הריסון, קרן רגנטי גנדיר, פדרציות ניו יורק, ביטוח לאומי ועוד שתי קרנות אמריקאיות.
<אפרת שפרוט: היא אמורה להתקיים עד שנת 2020.
<אפרת שפרוט: צריך שהמדינה, אם היא רוצה לקחת אחריות על האוכלוסיות האלה, תעשה זאת.
<אפרת שפרוט: כרגע אנחנו מביאים את הכספים מפילנתרופיה.
<אפרת שפרוט: זה מה שאמרתי קודם על הכשרה שצריכה להיות על ידי גופים מומחים שמטפלים באוכלוסיות האלה.
<אפרת שפרוט: זה קורה כיום מכספי תרומות וחלק מכספי הגופים המוכרים.
<אפרת שפרוט: צריך לתת את הדעת על מה הולך להיות עם זה.
אלי אלאלוף: ראשית, אני רוצה לברך את הפילנתרופיה על היוזמה החשובה והנפלאה הזאת.
אלי אלאלוף: כאחד שהתמחה בכך שהפילנתרופיה רק מתחילה והמדינה צריכה להמשיך, הייתי רוצה שנקיים דיון בנושא.
אלי אלאלוף: אורי, הייתי רוצה שנקיים דיון לקראת 2020, גם אם אני לא פה.
אלי אלאלוף: הייתי טיפה מעורב וההבטחה הייתה שביטוח לאומי, שהוא הגוף היחיד שהוא לא פילנתרופי אלא הוא בתקצוב מדינה, צריך לדעת שהמדינה צריכה להחליף כי לא בא בחשבון לפגוע באוכלוסייה שכרגע נתמכת מהפילנתרופיה כדי להשתלב במערכת.
אלי אלאלוף: קחו את זה בחשבון ותדאגו שיהיה תקצוב רגיל של המדינה ולא פילנתרופיה בשירות שהוא כל כך לאומי וחשוב לנו.
אלי אלאלוף: תודה רבה על האינפורמציה.
<נעה בן שבת: אנחנו יכולים לעבור לעמוד 35 לנושא של ממונה על פניות הציבור.
<נעה בן שבת: ההוראה הזאת לא הייתה בנוסח הצעת החוק בקריאה הראשונה.
<נעה בן שבת: מטרת ההוראה היא לייצר משהו שמבהיר שיש אפשרות לפנות לנציב פניות הציבור בנוגע לשירות הלאומי.
<נעה בן שבת: יש לנו מנגנון של השגה, אם למישהו מסיימים שירות, לא מקבלים אותו לשירות, אבל כאן מדובר על כל מיני פניות שיכולות לבוא מכל מיני גורמים, שאלות ובירורים.
<נעה בן שבת: זה יכול להיות גם מהציבור, זאת אומרת, אנשים יכולים לשאול האם ניתנת להם תמיכה או לא, איזה שירות ניתן או לא ניתן.
<נעה בן שבת: הדברים האלה יכולים להתנקז לאיזשהו גורם.
<נעה בן שבת: הייתה אפשרות לדבר על גורם מחוץ לרשות אבל כרגע מדובר על גורם שיושב בתוך הרשות ופועל בסמכויות של ריכוז המידע ומתן המלצות לבירור התלונות או הפניות ומתן המלצות בהתאם לכך.
<יואב ארבל: אם אפשר, הערה מוקדמת.
<יואב ארבל: הממונה הזה כבר קיים היום.
<יואב ארבל: זה לא שממציאים כאן משהו שלא קיים.
<יואב ארבל: ברשות קיים ממונה על פניות הציבור.
<יואב ארבל: ודאי שאין לנו התנגדות לכך שזה יעוגן בחקיקה אבל זאת פונקציה, משרה, שכבר קיימת היום בתוך הרשות.
מירב בן ארי: היא כפופה לראש הרשות?
שלום ג'רבי: אלי.
אלי אלאלוף: גם לפי החוק המוצע היא כפופה לך?
<נעה בן שבת: כאן מוצע מנגנון לפיו הוא כן כפוף.
אלי אלאלוף: בוודאי למשרד המשפטים יש גישה רוחבית לפניות הציבור.
אלי אלאלוף: בדרך כלל הם כפופים למנכ"לית?
<דרור גרנית: יש שאלה האם צריך שזה יוסדר בחקיקה במובן הזה שזה גורם שהוא בתוך הרשות שהוא בעצם הכתובת, שידע כל אדם שרוצה לפנות או כל גורם שרוצה לפנות מי הכתובת.
<דרור גרנית: לטעמי לא בטוח שצריך סעיף בחקיקה לדבר הזה וכמו שצוין כאן, כבר היום יש ברשות פונקציה כזאת ויש פונקציה כזאת גם במקומות אחרים.
אלי אלאלוף: הסיבה היחידה שטוב שזה יהיה בחקיקה, כדי שתישמר לו העצמאות.
<דרור גרנית: לעניין העצמאות, אני אתייחס.
<דרור גרנית: הגורם הזה שאנחנו מקימים כאן, אותו ממונה על פניות ציבור שמבוקש כרגע לחוקק כאן, חשוב להגיד מה הוא לא.
<דרור גרנית: הוא לא נכנס בנעליו ולא אוחז סמכויות מקבילות לזה של מבקר המדינה בכובעו כממונה על פניות ציבור.
<נעה בן שבת: מבקר המדינה הוא נציב תלונות ציבור.
מירב בן ארי: וכאן מדובר בפניות ציבור.
<דרור גרנית: הסמכויות של מבקר המדינה, שהוא שחקן חוקתי, כך אני קורא לו, מהטעם שיש חוק יסוד: מבקר המדינה ואחר כך יש חוק מבקר המדינה שמפרט, הדבר הזה לא מתחרה בו.
<דרור גרנית: הוא לא מקביל אליו, הוא לא עם סמכויות מקבילות אליו, הוא לא נכנס בנעליו.
אלי אלאלוף: לפי הניסיון שלכם, הוא עוזר למערכת?
שלום ג'רבי: מאוד.
שלום ג'רבי: אנחנו מקבלים עשרות פניות בשבוע, לפעמים גם יותר, על כל מיני בעיות שאנחנו בודקים אותן מיד מול הגוף המוכר או שהגוף המוכר בודק מול גוף מפעיל.
שלום ג'רבי: יש לנו אחד בתקן שעכשיו יצא לחופשה ויש לו ממלאת מקום שהיא כפופה לי ואנחנו יושבים ממש כל יום על הפניות, בודקים ורואים.
שלום ג'רבי: זאת פונקציה מאוד חשובה.
אלי אלאלוף: מי בעיקר משתמש בה?
שלום ג'רבי: המשרתים ובני משפחותיהם.
<נעה בן שבת: למרות שלכאורה הפניות יכולות להגיע אל המפקחים והמפקחים יכולים לבוא ולבדוק, אבל אנחנו רוצים כאן איזושהי תוספת, איזשהו דרג ביניים שאומר שזה לא רק למטרת פיקוח אלא באמת לראות את התמונה הרחב של השירות.
<נעה בן שבת: זה שיש מבקר המדינה לגבי רשות, זה לא קשור לעניין.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, זה אמור לרכז פניות מדרג אחר או מרמה אחרת.
<נעה בן שבת: עדיין השאלה שהעלה היושב ראש, האם הוא כפוף למנכ"ל.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, המנכ"ל יכול להשתיק את אותו ממונה ולהגיד לו שהוא לא ימליץ את המלצותיו, או שיש לו חופשיות ברשות לפעולה עצמאית ואפילו להמליץ למנהל ולומר לו שהוא ממליץ להגביר את הפיקוח על גוף מוכר מסוים, לאור ריבוי הפניות ממליץ לעשות שינוי בנהלים וכולי.
<דרור גרנית: אני חייב לומר שקצת קשה לי עם ה פונקציה הזאת.
<דרור גרנית: אני לא לחלוטין בטוח שהפונקציה הזאת דרושה בחקיקה.
אלי אלאלוף: היא דרושה.
<דרור גרנית: הסיבה שאני לא בטוח שהיא דרושה בחקיקה היא שאני לא מבין, לי לפחות לא לגמרי ברור עד תום, מה הערך המוסף שלה ביחס לגורמים אחרים.
<דרור גרנית: זאת אומרת, כדי שיהיה גורם ברשות שהוא כתובת לפניות, לשם כך לא צריך חקיקה כי זה קיים כבר היום וזה קיים גם במשרדים אחרים.
<דרור גרנית: ביקורת של מבקר המדינה חיה, קיימת ופועלת.
אלי אלאלוף: למה אתה קושר למבקר המדינה?
אלי אלאלוף: מבקר המדינה לא עושה בדיקה שיטתית כל שנה אלא הוא עושה אחת לתקופה.
<אוריאנה אלמסי: אבל יש ביקורת פנים במשרדים.
<דרור גרנית: המשפט הבא שלי הוא שיש את חוק הביקורת הפנימית ואני מוכן, וגם אין לי התנגדות שיהיה כתוב סעיף שאומר שימונה מבקר פנים לפי חוק הביקורת הפנימית.
<נעה בן שבת: אבל זה לא העניין.
<נעה בן שבת: העניין כאן הוא לא ביקורת פנים.
<נעה בן שבת: לכן המהות היא אחרת.
<נעה בן שבת: המהות היא כאן לשמוע פניות מהציבור, מהמשרתים, מכל הגורמים.
<נעה בן שבת: זה יכול לבוא מכל מיני כיוונים, לשמוע פניות ולהסתכל בהסתכלות רחבה מה זה אומר.
שלום ג'רבי: היושב ראש צודק כשהוא מתעקש.
אלי אלאלוף: עם תגובה כמה שיותר מיידית.
שלום ג'רבי: היושב ראש צודק שכשהוא מתעקש על כך שזה יהיה בחוק כי יבוא מנכ"ל אחר ויחליט שאת המשרה הזאת יכול לקחת ולאייש אותה מישהו אחר ולא צריך אותה.
שלום ג'רבי: אם זה כתוב בחוק, יהיה מישהו שיקבל בפניות ציבור.
שלום ג'רבי: רבותיי, זה מאוד חשוב.
שלום ג'רבי: השטח זועק.
שלום ג'רבי: ילדים חושבים שהם נפגעים ובני משפחותיהם.
שלום ג'רבי: אנחנו מדברים ב-18 אלף משרתים והפונקציה הזאת היא פונקציה חשובה וטובה ואני חושב שהיא נכונה וראויה.
<בישארה אלי פראן: נציבות שירות המדינה.
<בישארה אלי פראן: אני מצטט בעמדה של דרור.
<בישארה אלי פראן: היום יש לנו כמעט בכל המשרדים ממונים על פניות הציבור וכל משרד בנושאים שלו.
<בישארה אלי פראן: אני יכול לקחת את הנציבות כדוגמה.
<בישארה אלי פראן: יש לנו את נאדר שהוא גם ממונה על פניות הציבור והציבור הוא עובדי המדינה, שבעים אלף עובדים.
<בישארה אלי פראן: יש יחידה שמטפלת, מציפה בעיות אבל זה לא נדרש בחוק.
<בישארה אלי פראן: בגדול, כל הפונקציות הפנים ממשלתיות שהן גם סוג של רוחביות, יש לזה גם השלכות כשאתם קובעים את זה בחוק, ועכשיו כל משרד יבוא ויקבע.
<בישארה אלי פראן: נכון שיש חשיבות לפניות הציבור ואנחנו רוצים שהציבור יפנה.
אלי אלאלוף: אל תשכח שזה לא משרד ממשלתי אלא זאת רשות.
<בישארה אלי פראן: זה לא משנה.
<בישארה אלי פראן: לכל רשות יש פניות ציבור, אם זאת רשות המסים, רשות האוכלוסין וכולי.
אלי אלאלוף: אפשר לדעת מה החשש שזה יהיה בחוק?
<בישארה אלי פראן: אין כאן חשש.
<בישארה אלי פראן: אני שואל את השאלה ההפוכה והיא מה היתרון שאנחנו עושים את זה בחוק בשונה מחקיקות במקומות אחרים, אם זה ברשות המסים, ברשות האוכלוסין, בכל יחידה ממשלתית שנותנת שירות לציבור הרחב ולא רק לשירות המדינה.
אלי אלאלוף: תקנו שם.
<נעה בן שבת: אדוני, אולי אני יכולה להסביר מדוע הנושא הזה עלה.
<בישארה אלי פראן: יש הגיון שחל עד היום וזה עובד.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן על שירות מאוד מופרט.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן על כל הנושא של שירות לאומי, יש לנו כאן את הגופים המוכרים ואת הגופים המפעילים והרשות היא רק גורם מפקח, אולי גם כרגולטור והיא בקצה השרשרת.
<נעה בן שבת: בגלל שיש כאן גורם כל כך מבוזר וכל כך מופרט, ובסופו של דבר יש את אותה משרתת שעושה שירות לאומי מטעם המדינה, אני חושבת שבתוך שרשרת כזאת יש חשיבות עצומה לנושא של פניות עצומה וזה שונה מרשות האוכלוסין שכולם עובדים של רשות האוכלוסין והם נותנים את השירות בסניפי הקצה והקשר בין הרשות העליונה לבין הגורמים שמקבלים את השירות בסוף הוא ממש ישיר.
<נעה בן שבת: לכן אני חושבת שיש בזה הצדקה.
<נעה בן שבת: בדומה לכך במשרד הבריאות יש את הממונה על קבילות הציבור, גם בגלל המבנה המבוזר.
<נעה בן שבת: יש לנו רגולטור, יש לנו את קופות החולים, יש את נותני השירותים ויש בקצה את מקבלי השירות.
<בישארה אלי פראן: אני מבקש ככל שזה כן ייקבע בחוק, דרך המינוי לא צריכה להיות בחוק, לעשות כמו שאנחנו עושים במקרים דומים כאשר כבר היום זה מוסדר, רק לעניין הסמכויות.
<בישארה אלי פראן: אפשר לקבוע את הפונקציה ואת הסמכויות שלה בלי לקבוע את כל המנגנון של המינוי והכפיפויות.
<דרור גרנית: ההפך הוא הנכון.
<דרור גרנית: הגדרת התפקיד היא מה שאתה תגדיר .
<דרור גרנית: שוב, עמדתי שלי לגבי הפונקציה, לא ברור לי שיש צורך בפונקציה הזאת כערך מוסף ביחס למשרדי ממשלה ויחידות סמך אחרים.
<דרור גרנית: יחד עם זאת, הגדרת התפקיד שלה צריכה להיות כפי שהיא קיימת.
אלי אלאלוף: אני חייב לומר לכם שלעומת הנימוקים של שני נציגי הממשלה, שני נציגי עובדי המדינה, אני השתכנעתי על ידי הייעוץ המשפטי של הוועדה.
אלי אלאלוף: זה בתוך החוק.
<בישארה אלי פראן: באיזו מתכונת?
<בישארה אלי פראן: גם דרך המינוי?
אלי אלאלוף: נקריא ותבין.
<ענבר הרשקוביץ: 26.
<ענבר הרשקוביץ: ממונה על פניות הציבור המנהל ימנה - אפשרות אחרת היא השר לפי המלצת המועצה ימנה – מבין עובדי הרשות, ממונה על בירור פניות הציבור (בסעיף זה – הממונה), לרבות פניות מקבלי השירות מהגופים המפעילים ופניות מתנדבים, לעניין ביצוע השירות ולעניין הפרת הוראות לפי חוק זה, למעט עניין שניתן להגיש לגביו השגה לפי חוק זה.
<נעה בן שבת: לא כללנו כאן פניות מגופים מוכרים.
<דרור גרנית: זה לרבות.
<דרור גרנית: אנחנו דבקים בנוסח של המנהל ימנה ולא השר.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, זה מינוי פנימי בתוך הרשות.
שלום ג'רבי: הוא כבר עובד.
שלום ג'רבי: הוא יקבל את המינוי.
<בישארה אלי פראן: למה אנחנו בוחרים בן אדם מתוך הרשות בהכרח ולא בן אדם שנניח בקי מהשטח?
<בישארה אלי פראן: למה לכבול את זה רק לתוך הרשות?
<בישארה אלי פראן: זאת מטלה נוספת או שזה עובד מיוחד?
<נעה בן שבת: אנחנו ראינו את זה כאפשרות למנות מבחוץ, כמו שבחוק האומנה לוקחים בן אדם מבחוץ והוא יהיה עובד המדינה, אדם מבחוץ שאין עליו מרות והוא נמצא מחוץ למערכת.
<נעה בן שבת: זאת הייתה האפשרות האחרת.
<נעה בן שבת: כאן האפשרות שהמנהל ימנה מבין עובדי הרשות, זה מישהו שכבר נמצא בפנים.
<נעה בן שבת: זה פחות גבוה בהיררכיה.
<יואב ארבל: אפשר לנסח את זה אחרת – הממונה על פניות הציבור אשר יהיה עובד הרשות.
<יואב ארבל: אז זה לא חייב להיות מישהו נוכחי אבל זה אומר שמי שיהיה בתפקיד, יהיה עובד הרשות.
שלום ג'רבי: יש עובד כבר היום.
אלי אלאלוף: לא עושים חוק עבור מי שנמצא.
<בישארה אלי פראן: בדרך כלל אנחנו מבקשים שהמנהל ימנה והוא יהיה עובד הרשות.
<נעה בן שבת: ברור שהתוצאה היא שאנחנו מדברים על אדם שהוא יהיה עובד הרשות.
<נעה בן שבת: אתם מתעקשים על כך שהמנהל ימנה אותו ולא השר.
<יואב ארבל: מה זה אדם מבחוץ?
<יואב ארבל: הוא חייב להיות עובד.
<בישארה אלי פראן: אתה מפרסם את המשרה הזאת ובוחר מישהו או שאתה לוקח עובד מתוך הרשות וממנה אותו?
<יואב ארבל: יש פונקציה של עובד פניות ציבור.
<יואב ארבל: אתה יודע את זה.
אלי אלאלוף: אחרי זה שנמצא, אתה יכול לפרסם מכרז ויבוא מישהו מבחוץ.
<יואב ארבל: זה נמצא היום בתקן של הרשות.
אלי אלאלוף: עזוב את התקן.
שלום ג'רבי: אדוני היושב ראש, זה חייב להיות.
שלום ג'רבי: כל מכרז היום, יש לך קודם כל מכרז פנימי ואחרי כן בין-משרדי ואחרי כן ציבורי.
שלום ג'רבי: עכשיו אתם עושים הכול במכרז בין-משרדי.
שלום ג'רבי: זה לא קשור אם זה העובד הזה או כל עובד אחר.
שלום ג'רבי: נניח שאותו אחד עוזב, אז אני צריך לפרסם.
<בישארה אלי פראן: מקובל שהמנהל ימנה והוא יהיה עובד הרשות.
<בישארה אלי פראן: המנהל ימנה את הממונה על פניות הציבור והוא יהיה עובד הרשות.
אלי אלאלוף: הוא ימנה אותו בלי מכרז ובלי כלום?
<בישארה אלי פראן: לא.
<בישארה אלי פראן: כשקובעים את זה בנוסח הזה, הולכים לחוק שירות המדינה (מינויים).
<בישארה אלי פראן: הדיפולט בחוק שירות המדינה (מינויים) הוא מכרז אלא אם המשרד מגיש בקשה לפטור ממכרז לוועדת שירות.
אלי אלאלוף: הוא יבחר לעצמו מישהו, אחד שיגיד כל מה שהמנכ"ל יגיד לו להגיד?
אלי אלאלוף: הוא הרי צריך ללכת למכרז.
<בישארה אלי פראן: הדיפולט זה מכרז.
<בישארה אלי פראן: כשקובעים את הנוסח הזה הולכים לחוק המינוים.
<בישארה אלי פראן: זה מכרז.
אלי אלאלוף: לפי הנוסח שאתה מציע, זה מכרז?
<בישארה אלי פראן: כן.
אלי אלאלוף: המנכ"ל ימנה, לפי מה?
<בישארה אלי פראן: לפי חוק שירות המדינה (מינוים).
<בישארה אלי פראן: כך מתמנים כל עובדי המדינה.
אלי אלאלוף: אם לא כותבים, אוטומטית זה מכרז.
אלי אלאלוף: קודם מכרז פנימי, אחר כך חיצוני וכולי.
<אלי יפה: "לרבות פניות מקבלי השירות מהגופים המפעילים", נראה לי קצת לא לתחום.
<אלי יפה: מישהו שהיה צריך אמבולנס, הוא קיבל אמבולנס ועכשיו ממונה שאין לו שום ידיעה מה זה אמבולנס, ידון בבקשה שלו?
<נעה בן שבת: הוא יכול לבוא ולומר שבת שירות עושה עבודה ומחליפה עובד, עובדת בעבודות ניקיון, או בכלל היא לא עושה כלום ואין לה תפקיד.
<אלי יפה: מהניסוח כאן כרגע, "לרבות פניות מקבלי השירות מהגופים המפעילים", זה ניסוח רחב.
<אלי יפה: תנסחו את זה כך שזה יהיה נוגע לדבר הזה.
אלי אלאלוף: בהחלט נכון.
<נעה בן שבת: נגיד שזה בנוגע לשירות.
<ענבר הרשקוביץ: מצא הממונה שפניית ציבור הייתה מוצדקת, יודיע על כך לפונה, לגוף המוכר, לגוף המפעיל ולמתנדב הנוגעים בדבר.
<ענבר הרשקוביץ: הממונה יפרט בהודעתו את ממצאי הבירור ואת הדרכים לתיקון הליקויים שמצא.
<דרור גרנית: אני מציע שהוא לא יפרט את הדרכים אלא יציע דרכים.
<נעה בן שבת: נראה איך כתוב בחוק מבקר המדינה.
<דרור גרנית: הממונה לא יפרט את הדרכים.
<דרור גרנית: הוא צריך להציע דרכים.
<נעה בן שבת: בוא ננסה לעשות את זה בהתאמה לחוק מבקר המדינה כי כן הייתה לנו הצעה לכלול סמכויות תוך הפניה לחוק מבקר המדינה, פשוט כדי לא לכתוב את הכול מחדש.
<נעה בן שבת: הייתה התנגדות לדבר הזה ולכן אנחנו לא כותבים את הדברים במפורש אבל כדאי שכן תהיה התאמה בין ההוראות.
<דרור גרנית: זה בדיוק מה שאמרתי קודם.
<נעה בן שבת: לא יכול להיות שנמנה כאן פונקציה והיא תהיה פונקציה בלי כל יכולת השפעה, אפילו בלי המלצה ואתה תגיד שהוא אפילו לא יפרט את ההוראות אלא יסתכל על התלונה ויגיד כך או כך.
<נעה בן שבת: אנחנו צריכים לעשות כאן משהו שהוא כן יהיה משמעותי.
<דרור גרנית: אני חוזר ואומר שאני לא אוהב את ההשוואה לחוק מבקר המדינה.
<דרור גרנית: מבקר המדינה, יש לו סמכויות בחוק יסוד וסמכויות בחוק משלו.
<דרור גרנית: אני לא מקים לו מתחרים או מקבילים כאן.
<נעה בן שבת: אנחנו נלך לדוגמאות של נציב תלונות הציבור במשרד הבריאות.
<נעה בן שבת: נביא משם את הדוגמאות.
<נעה בן שבת: לדעתי הן מפנות לחוק מבקר המדינה, מה שאתה אומר שאי אפשר לעשות.
<נעה בן שבת: יש לנו דוגמה בחקיקה שאפשר בדיוק לעשות את אותו הדבר.
<דרור גרנית: את יכולה להפנות אותי?
<נעה בן שבת: אני אמצא את זה.
אלי אלאלוף: בינתיים שומרים על שקט.
אלי אלאלוף: נראה מוזר שהוועדה שקטה.
אלי אלאלוף: אולי בינתיים תמשיכי לקרוא ונרוויח זמן.
<ענבר הרשקוביץ: מצא הממונה שפניית ציבור לא הייתה מוצדקת או שאין היא ראויה לבירור, יודיע על כך לפונה.
<ענבר הרשקוביץ: השר רשאי לקבוע הוראות לעניין דרך הפנייה לממונה ודרך הגשת קבילה, ואופן בירור הפניות או הקבילות והמועדים לבירורן.
<ענבר הרשקוביץ: החלטותיו של הממונה בבירור פניית ציבור וממצאי הבירור, לא יהיה בהם כדי להעניק לפונה או לאדם אחר זכות או סעד בבית משפט או בבית דין שלא היו לו לפני כן, ולא יהיה בהם כדי למנוע מהפונה או מאדם אחר להשתמש בזכות אחרת או לבקש סעד אחר שהוא זכאי להם, אולם אם נקבע לכך מועד בחיקוק, לא יוארך המועד על ידי הגשת הפנייה לממונה או בירורה.
אלי אלאלוף: יש לנו כאן הערה.
<ניר חיים ויינר: אם מכניסים כבר בחקיקה את הפונקציה הזאת של ממונה על פניות הציבור, האם אין כוונה גם להכניס איזושהי אמירה שהוא יהיה עצמאי בבדיקותיו או משהו שייתן איזושהי נפקות ואיזשהו תוכן?
<נעה בן שבת: הייתה הצעה שלנו לקבוע שאין על הממונה מרות בענייני מילוי תפקידו.
<דרור גרנית: יש כמה מודלים שקיימים בחקיקה.
אלי אלאלוף: קודם כל, כל עובד הוא עצמאי.
<דרור גרנית: ממש לא.
<דרור גרנית: עובד כפוף למנהל שלו.
<דרור גרנית: יש כפיפות.
אלי אלאלוף: זה אומר שהוא לא יכול להביע דעה ששונה מדעת המנהל שלו?
<דרור גרנית: הוא יכול להביע דעה אבל הוא כפוף למנהל שלו ולהחלטות של המנהל שלו.
אלי אלאלוף: אם המנהל לוקח את חוות הדעת שלו, את התשובה שלו, ואומר שלא מקובלת, הוא לא יפיץ אותה?
<דרור גרנית: בדיוק כמו שאני כעובד כפוף במשרד המשפטים.
<דרור גרנית: כאשר אני מביע עמדה שאינה מקובלת על הממונה עלי, היא נדחית והיא נגמרת אצל הממונה עלי ולא יוצאת קדימה.
<אוריאנה אלמסי: מבקרי פנים זה משהו אחר.
<דרור גרנית: מבקרי פנים, זה סיפור אחר.
אלי אלאלוף: אבל כאן הוא לא מבקר פנים.
<דרור גרנית: פתחתי ואמרתי שאני לא יודע למה הפונקציה הזאת נועדה לעשות ועכשיו ברשות אדוני אני ארחיב קצת.
<דרור גרנית: אני מכיר כמה מודלים.
<דרור גרנית: יש מודל שנקרא ממונה פניות ציבור ואותו, כפי שציין בישארה, לא צריך אותו בכלל בחקיקה אלא בכל משרד ובכל יחידת סמך מקימים את הפונקציה הזאת כעובד פנימי של הרשות שהוא בעצם הכתובת והשער אליו פונה הציבור.
<דרור גרנית: זאת פונקציה אחת.
<דרור גרנית: כאמור, לא צריך אותה בחקיקה.
<דרור גרנית: כן, לכל דבר ועניין, הוא עובד וכן לכל דבר ועניין הוא כפוף למנהל.
<דרור גרנית: פונקציה אחרת היא ביקורת פנים, לפי חוק הביקורת הפנימית.
<דרור גרנית: אמרתי קודם, ואני מוכן שזה ייאמר שוב, שאנחנו מוכנים שיהיה סעיף שיחייב מינוי מבקר פנים.
<נעה בן שבת: אלה לא תפקידים של מבקר פנים.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן על משהו אחר לגמרי.
<דרור גרנית: ברשותך, נעה.
<דרור גרנית: זאת פונקציה שנייה שאני מכיר.
<דרור גרנית: מודל שלישי שאני מכיר זה המודל של מבקר המדינה שגם סמכויותיו קיימות, חלות, אף אחד לא חולק על זה וזה השחקן החוקתי ואני מתנגד להקים שחקן חוקתי כאן על הדרך.
<דרור גרנית: זה לא בא בכלל בהצעה הממשלתית מלכתחילה.
<דרור גרנית: אני לא יודע מה הערך המוסף של השחקן כאן שמבקשים לייצר על פני שלושת השחקנים האלה שקיימים.
<דרור גרנית: לא יודע.
<נעה בן שבת: אם אתה חוזר על דברים שאמרת, אולי תרשה גם לי לחזור.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על מצב, כמו נציב קבילות בחוק בריאות ממלכתי, בפרק ט'.
<נעה בן שבת: יש לו פרק שלם שעוסק בנציב קבילות.
<נעה בן שבת: שר הבריאות ימנה באישור הממשלה, באישור מועצת הבריאות, נציב שתפקידו לטפל בקבילות הציבור.
<נעה בן שבת: יש את מינוי הנציב, הוראות לגבי תנאים למינויו, כל תושב רשאי להגיש לנציב תלונה נגד קופת חולים, נותן שירותים, עובד מעובדי וכל מי שפועל מטעמם בכל הקשור למילוי תפקידו לפי חוק זה.
<נעה בן שבת: זה לא מייתר את מבקר המדינה, לא על משרד הבריאות ולא על קופות החולים.
<נעה בן שבת: נותנים לנציב תלונות הציבור סמכויות במקביל לסמכויות של מבקר המדינה, את אותן סמכויות שיש לו בסעיפים 41, 42, 43, 45 לחוק מבקר המדינה.
<נעה בן שבת: הוא צריך לדווח למנהל על תוצאות הבירור של כל תלונה.
<נעה בן שבת: הוא רשאי להמליץ לכל גורם מוסמך לנקוט אמצעים נגד מי שהוגשה עליו תלונה.
<נעה בן שבת: הוא אפילו יכול להשתתף במועצה.
<נעה בן שבת: לכן הטענה היא שאנחנו גם כאן, בגלל המבנה המאוד מבוזר של השירות הזה, ובגלל שאנחנו מדברים כאן על רשות שהיא מאוד רחוקה מנותני השירותים הסופיים, לכן יש מקום והצדקה למנות נציב שהוא דומה לנציב קבילות הציבור.
<דרור גרנית: עכשיו שהסעיף לפני, אני אשיב.
<דרור גרנית: המנהל, מי זה המנהל כאן בחוק ביטוח בריאות ממלכתי?
<נעה בן שבת: מנכ"ל משרד הבריאות.
<דרור גרנית: יפה.
<דרור גרנית: זאת התשובה.
<דרור גרנית: התשובה היא שבחוק ביטוח בריאות ממלכתי, מקים מנגנון שיש את קופות החולים שהן צרכן חוץ ממשלתי ובעצם נציב הקבילות הוא הפונקציה הרגולטורית עליהן.
<דרור גרנית: בסוף הסמכויות של החוק הן של מנהל משרד בריאות אבל באים ואומרים מנהל משרד הבריאות, יש לו המון תפקידים והמון סמכויות ולכן אנחנו מקימים כאן פונקציה שהוא בעצם יהיה הגוף שבאמת יושב על קופות החולים ורואה מה הן עושות ואיך הן עושות, והוא בעצם הכתובת של הציבור בראש ובראשונה אבל גם עבור מנכ"ל משרד הבריאות לעשות את הרגולציה.
<דרור גרנית: הוא הכלי לעשות את הרגולציה.
<דרור גרנית: כאן יש רשות שלמה שאני מקים אותה כדי לעשות את הרגולציה.
<נעה בן שבת: אני לא יודעת על מה אתה מדבר.
<נעה בן שבת: פניות הציבור לא קשור בכלל לרגולציה.
<נעה בן שבת: פניות הציבור הן של אנשים שנפגעים ולא מקבלים את השירות.
<נעה בן שבת: מישהו לא נתן את השירות כמו שצריך, הם חושבים שמשהו לא מתנהל כמו שצריך.
שלום ג'רבי: מדובר על 18 אלף ילדים שלא לכל אחד מהם יש הורה שיודע להתקשר, לדבר ולטפל.
שלום ג'רבי: אנחנו מטפלים בזה היום עם עשרות ומאות פניות.
שלום ג'רבי: זה מאוד חשוב הדבר הזה ואין לו שום קשר אלי שאני יכול למנוע ממנו משהו ולמנוע ממנו לבקר את השטח.
שלום ג'רבי: זאת פונקציה חשובה ביותר.
שלום ג'רבי: הילדים האלה רחוקים ואני אומר לך שיש אלפי משפחות שבכלל לא יודעות מה קורה.
שלום ג'רבי: בסך הכול הם מגישים תלונה ובעקבות התלונה הזאת אנחנו בודקים, ואם צריך לשלוח מפקחים – אנחנו שולחים מפקחים לאותו מקום.
שלום ג'רבי: זה כל הסיפור.
שלום ג'רבי: לדוגמה, דירה מסוימת שהיו בה 18 בנות, דירה בחיפה, הן יושבות שם שלושה שבועות ואף אחד לא התקשר, עד שילדה שאזרה אומץ התקשרה.
שלום ג'רבי: אנחנו באותו ערב שלחנו מפקח, בדקנו, ראינו והוציאו אותן לבית מלון עד שיסדרו דירה אחרת.
שלום ג'רבי: אני יכול לתת לך מאות דוגמאות.
שלום ג'רבי: לכן זה בכלל לא אותו הדבר.
שלום ג'רבי: מדובר בפניות ובבעיות שיש לילדים, שאפילו הרבה פעמים הגופים המוכרים, המנכ"לים שלהם לא יודעים עליהן.
שלום ג'רבי: גם הם שולחים לשטח.
שלום ג'רבי: לכן הפונקציה הזאת היא פונקציה חשובה ביותר.
שלום ג'רבי: היא לא קשורה למבקר המדינה ולא למבקר הפנים.
שלום ג'רבי: זאת פונקציה חשובה ונכונה ואני מצטרף לכל מילה שאמרה כאן היועצת המשפטית.
<דרור גרנית: אני כמובן לא מתנגד לכך שתהיה פונקציה כזאת שתיתן מענה לבנות המתנדבות.
אלי אלאלוף: את המילה מתנגד, תמחק מהפרוטוקול.
<דרור גרנית: הפונקציה שניתנת כאן, זה לא מה שיש לך בראש.
אלי אלאלוף: זה מעוגן ומסודר.
אלי אלאלוף: אני לא מתנגד למה שהצעתם.
אלי אלאלוף: כך זה יהיה.
<נעה בן שבת: אנחנו עוברים לפרק שנוגע לגופים המוכרים.
<נעה בן שבת: פרק ו' בעמוד 49.
<נעה בן שבת: בהמשך הדרך יש לנו כל מיני דברים שהשארנו ונוכל לחזור אליהם.
אלי אלאלוף: אני מודיע שתהיה פגישה אחת נוספת של שעתיים או שלוש ונסיים את החוק במושב הזה.
<דוד פלבר: יש כבר מועד?
אלי אלאלוף: אנחנו נודיע על מועד.
מירב בן ארי: לדעתי שתיים לא יספיקו.
<נעה בן שבת: יש לכם מודל להכרה?