GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעמי רייש: לתפיסתנו, התקרה של האחוזים הייתה אמורה לתת מענה לקטנים.
אלי אלאלוף: הנגר שלי שמרוויח גרושים הוא בתקרה הזאת של 2.5%?
מאיר כהן: היו פה, אדוני היושב-ראש, הרבה מאוד דיונים, אבל אנחנו קצת שכחנו למה יש עיצומים.
מאיר כהן: למה יש עיצום כספי?
מאיר כהן: זה הפך להיות כאילו המדינה רוצה לקחת מס ממישהו.
מאיר כהן: יש עיצום כספי כי מי שלא יהיה לא מכבד את חוקי העבודה, לא מכבד את העובדים שלו.
מאיר כהן: כלומר, זה כבר נשכח.
מאיר כהן: כל פעם באים לדיון וחושבים שזה מס הכנסה או שהמדינה רוצה לקחת משהו.
מאיר כהן: האמת, תמיד קיימת האפשרות לאחרון הנגרים ולאחרון הטייקונים להיות הוגן עם העובדים שלו, ואז אנחנו לא נידרש לדברים האלה.
מאיר כהן: לא יהיה שום עיצום.
מאיר כהן: חשוב להזכיר את זה כי כששואלים מה הדיון, אז קצת שכחנו.
מאיר כהן: אז אני אומר לכל אותם ענשי עסקים קטנים: היו זהירים בכבודם של העובדים שלכם, לא תזדקקו לדבר הזה.
מאיר כהן: אני חושב שאחרי כל-כך הרבה דיונים, אדוני היושב-ראש, הגיעו להסכמות, חבל מאוד לפתוח אותן עוד פעם.
מאיר כהן: יש הסכמות מאוד טובות.
מאיר כהן: אל תשכחו שדברו על 15% ו-7.5%.
מאיר כהן: זה היה משהו מוטרף לגמרי שאנחנו התנגדנו לו.
מאיר כהן: עכשיו מדובר על 4.5% ועל 2%.
מאיר כהן: יש תקרה שקלית.
מאיר כהן: אולי בתקרה השקלית קצת צריך לתקן למעלה את ה-2.5 מיליון שקלים לעסקים גדולים.
מאיר כהן: אבל מעבר לזה אני חושב שצריך לכבד את הסיכום הזה ובאמת לאשר את התקנות האלה כדי שסוף-סוף משרד הכלכלה יוכל לפעול כמו שצריך.
מאיר כהן: זו דעתי.
<לילי לאה בורוכוב: בוקר טוב לכולם.
<לילי לאה בורוכוב: אני מנהלת תחום חקיקה בלה"ב.
<לילי לאה בורוכוב: אני מצטרפת לדברים של מאיר כהן.
<לילי לאה בורוכוב: באמת צריך לשמור על החוק.
<לילי לאה בורוכוב: זה חשוב.
<לילי לאה בורוכוב: אבל עיצום כספי ברמה כזו פשוט סוגר את העסק.
<לילי לאה בורוכוב: עסק שהרווח שלו הוא בין 7 ל-10 ל-אפס אחוז.
<לילי לאה בורוכוב: 42,000 עסקים בשנה נסגרים - - -
מאיר כהן: את יודעת שנותנים התראות על גבי התראות, נותנים אפשרות – לא היה עסק אחד שנסגר בגלל עיצום כספי.
מאיר כהן: אני אומר לך.
<לילי לאה בורוכוב: ועדיין, 42,000 עסקים - - -
טלי פלוסקוב: או שהוא מזלזל במי שפונה אליו.
מאיר כהן: אלא אם יש איזה מישהו.
מאיר כהן: אבל יגידו כאן אנשי משרד הכלכלה, האם יש כאן, חס וחלילה, אינטרס לפגוע בעסקים קטנים?
מאיר כהן: אבל יש איזו נוסחה שבה צריך לתת גב גדול מאוד לעסקים קטנים, יחד עם זה להגיד להם: חבריה, עובדים אצלכם אנשים.
מאיר כהן: דווקא ככל שזה בפריפריה וככל שזה עסקים קטנים שנמצאים בכל מיני אזורי תעשייה אזוטריים, שם אתה מוצא את ההפרות הגדולות ביותר כנגד אותם עובדים.
מאיר כהן: צריך מאוד להיזהר עם זה.
<לילי לאה בורוכוב: אבל - - -
מאיר כהן: נפגשתי עם אנשי תעשייה זעירה בבאר שבע על הסיפור הזה.
מאיר כהן: חבריה, אתם צריכים להבין שאם אתה נגר ואתה מעסיק עובד, אתה צריך להבין שזכויותיו שוות בדיוק למכונה שיש לך ויותר ואתה לא יכול להגיד שברגע שמישהו לא שילם לי, אז הראשון שאני פוגע בו זה העובד.
<לילי לאה בורוכוב: ועדיין, עיצום כספי לא צריך להביא לסגירה של עסק.
<לילי לאה בורוכוב: דבר נוסף, יש איזושהי מגמה בכנסת, וזו מגמה מבורכת, עכשיו באמת לחלק בין עסקים קטנים וזעירים.
<לילי לאה בורוכוב: היינו רוצים שזה יבוא לידי ביטוי גם בחוק הזה.
<לילי לאה בורוכוב: כמו שאמר חברי מהתאחדות - - -
אלי אלאלוף: זה יבוא לידי ביטוי בכלל, אז נביא גם תיקון לחוק.
אלי אלאלוף: חברי חברי הכנסת, אפשר לעבור להקראה?
טלי פלוסקוב: כבר דנו לא מעט בנושא הזה.
אלי אלאלוף: אז בואו נעשה קריאה אחרונה ואז נעבור להצבעה.
<נעה בן שבת: "בתוקף סמכותי לפי סעיף 8(ב) לחוק להגברת האכיפה של דיני העבודה, התשע"ב-2011 (להלן – החוק), בהסכמת שר המשפטים, בהתייעצות עם הארגונים ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: הוספת תקנה 1א .
<נעה בן שבת: 1 בתקנות להגברת האכיפה של דיני העבודה (הפחתה של סכום העיצום הכספי), התשע"ב– 2012 (להלן – התקנות העיקריות), אחרי תקנה 1 יבוא: "הפחתה בשל התחשבות במחזור עסקאות 1א.
<נעה בן שבת: (א) הממונה רשאי להפחית למעסיק את סכום העיצום הכספי, לפי השיעורים שלהלן: (1) לגבי מעסיק שמחזור העסקאות שלו אינו עולה על 10 מיליון שקלים חדשים – לסך שלא יעלה על 2.5% ממחזור העסקאות שלו; (2) לגבי מעסיק שמחזור העסקאות שלו עולה על 10 מיליון שקלים חדשים – לסך שלא יעלה על 4.5% ממחזור העסקאות שלו, ואינו עולה על סכומים כלהלן: (א) למעסיק שמחזור העסקאות שלו אינו עולה על 10 מיליון שקלים חדשים – על סכום של 2 מיליון שקלים חדשים; (ב) למעסיק שמחזור העסקאות שלו עולה על 100 מיליון שקלים חדשים – על סכום של 2.5 מיליון שקלים חדשים.
<נעה בן שבת: (ב) תקנת משנה (א) תחול בין אם כבר הופחת סכום העיצום הכספי לפי תקנה 1 ובין אם לאו.".
<נעה בן שבת: זאת אומרת, שאנחנו מדברים על כך שאם יש הפחתה, גם לפי תקנה 1 שזה מהסיבות של תיקון ההפרה מראש או מסיבות שקבועות שם בתקנה 1, קום תיבדק ההפחתה לפי תקנה 1 ואחר כך תיבדק ההפחתה כאן.
<נעה בן שבת: "(ג) מעסיק המבקש הפחתה של סכום העיצום הכספי לפי תקנה זו, יגיש לממונה אישור בדבר גובה מחזור העסקאות שלו בשנת הכספים שקדמה למועד מסירת ההודעה על כוונת חיוב, בתוך 30 ימים מיום מסירת ההודעה על כוונת חיוב;".
<נעה בן שבת: פה יש תיקון מסוים שאני רוצה להכניס לנוסח: "חלפה שנת הכספים נוספת בטרם שלח הממונה דרישת תשלום לפי סעיף 7 לחוק, רשאי המעסיק להגיש אישור עדכני לפי תקנת משנה זו לגבי שנת הכספים הנוספת לצרכי הפחת לפי תקנה זו.
<נעה בן שבת: (ד) לא יפחית הממונה את סכום העיצום הכספי לפי תקנת משנה (א), אלא אם כן המציא המעסיק אישור של בודק שכר מוסמך ולפיו הפסיק את ההפרה שבשלה מוטל העיצום הכספי ותיקן אותה, ככל שהיא ניתנת לתיקון.
<נעה בן שבת: (ה) לעניין תקנה זו – "אישור" – כל אחד מאלה: (1) לעניין מי שחייב לפי דין במינוי רואה חשבון מבקר כמשמעותו בחוק החברות, התשנ"ט-1999 – אישור שנתן רואה החשבון המבקר שמונה כאמור, המבקר את הדוחות הכספיים השנתיים; (2) לעניין מי שהוא אגודה שיתופית – אישור לפי פסקה (1) או אישור של מי שביקר את חשבונותיה לפי פקודת האגודות השיתופיות; (3) לעניין מי שאינו כאמור בפסקאות (1) או (2) – אישור שנתן רואה חשבון או אישור תואם לאמור במסמך שהוגש במסגרת פעולת הייצוג של יועץ מס; "מחזור עסקאות" – (1) לעניין יחיד שמעסיק עובד שלא במסגרת עסק, משלח יד או פעילות ציבורית – הכנסה כהגדרתה בפקודת מס הכנסה;".
<נעה בן שבת: יכול להיות שצריך פה תיקוני ניסוח, ברמת הניסוח, אבל בגדול, כשאנחנו אומרים מחזור עסקאות, אנחנו מתייחסים גם לזה כשמדובר ביחיד.
<נעה בן שבת: "(2) לעניין מלכ"ר כהגדרתו בחוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975; – מחזור כהגדרתו בתוספת השנייה לחוק העמותות, התש"ם-1980; (3) לעניין מי שאינו כאמור בפסקאות (1) ו-(2) – מחזור עסקאות של עוסק כהגדרתו בחוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975.
<נעה בן שבת: תיקון תקנה 2 2.
<נעה בן שבת: בתקנה 2 לתקנות העיקריות, האמור בה יסומן (א) ואחריו יבוא: "(ב) הממונה רשאי להפחית למזמין שירות את סכום העיצום הכספי, לפי השיעורים שלהלן: (1) לגבי מזמין שירות שמחזור העסקאות שלו אינו עולה על 10 מיליון שקלים חדשים – לסך שלא יעלה על 2.5% ממחזור העסקאות שלו; (2) לגבי מזמין שירות שמחזור העסקאות שלו עולה על 10 מיליון שקלים חדשים – לסך שלא יעלה על 4.5% ממחזור העסקאות שלו, ואינו עולה על סכומים כלהלן: (א) למזמין שירות שמחזור העסקאות שלו אינו עולה על 100 מיליון שקלים חדשים – על סכום של 2 מיליון שקלים חדשים; (ב) למזמין שירות שמחזור העסקאות שלו עולה על 100 מיליון שקלים חדשים – על סכום של 2.5 מיליון שקלים חדשים.
<נעה בן שבת: (ג) תקנת משנה (ב) תחול בין אם כבר הופחת סכום העיצום הכספי לפי תקנת משנה (א) ובין אם לאו.
<נעה בן שבת: (ד) מזמין שירות המבקש הפחתה של סכום העיצום הכספי לפי תקנת משנה (ב), יגיש לממונה אישור בדבר גובה מחזור העסקאות שלו בשנת הכספים שקדמה למועד מסירת ההודעה על כוונת חיוב, בתוך 30 ימים מיום מסירת ההודעה על כוונת חיוב; חלפה שנת כספים נוספת וזאת בטרם שלח הממונה דרישת תשלום לפי סעיף 7 בחוק, רשאי מזמין השירות להגיש אישור עדכני לגבי שנת הכספים הנוספת לצורכי ההפחתה לפי תקנת משנה זו.
<נעה בן שבת: (ה) בתקנה זו, "אישור", ו"מחזור עסקאות" – כהגדרתם בתקנה 1א, בשינויים המחויבים.
<נעה בן שבת: שינוי מונח 3.
<נעה בן שבת: בתקנות העיקריות, בכל מקום, במקום "מעביד" יבוא "מעסיק", במקום "המעביד" יבוא "המעסיק" ובמקום "למעביד" יבוא "למעסיק".
אלי אלאלוף: אני רוצה רק לסכם.
אלי אלאלוף: א', אני מודה על שיתוף הפעולה של כל הגורמים.
אלי אלאלוף: ב', אני רוצה להודות במיוחד למשרד המשפטים שמצא לנכון להיענות לבקשה של כל חברי הכנסת בדיונים השונים להגמיש את סכומי העיצומים האלה וירדו למספרים שציינו.
מירב בן ארי: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
מירב בן ארי: חברת הכנסת מירב בן ארי תחליף את חבר הכנסת אלי אלאלוף, יושב ראש הוועדה.
מירב בן ארי: היום ה-20 ליולי 2016, י"ד בתמוז תשע"ו.
מירב בן ארי: הנושא: הצעת חוק הטבות לניצולי שואה (תיקון - ביטול ניכוי הקצבה החודשית לפי הסכם עם גרמניה), התשע"ו-2016, של חבר הכנסת דב חנין, חבר הכנסת איימן עודה, חבר הכנסת עבדאללה אבו מערוף.
מירב בן ארי: הנושא: הצעת חוק הטבות לניצולי שואה (תיקון - ביטול ניכוי הקצבה החודשית לפי הסכם עם גרמניה), התשע"ו-2016, פ/3009/20, של חברתי, חברת הכנסת טלי פלוסקוב.
מירב בן ארי: בבקשה, חברת הכנסת פלוסקוב, כמה מלים שלך על החוק.
טלי פלוסקוב: קודם כל, תודה גברתי היושבת ראש, אני רק רוצה לציין שהחוק שלי הוא העיקרי, והחוק של דב חנין הוצמד להצעת החוק שלנו.
<ענת מימון: את הגשת ראשונה?
טלי פלוסקוב: אני השנייה.
מירב בן ארי: כן אבל ה"פ" שלך הוא - - -
מירב בן ארי: ה"פ" שלהם לפניך.
מירב בן ארי: לא נורא, את הכי חשובה.
טלי פלוסקוב: אני מאמינה שדב חנין יוותר לי להצגת החוק, כי מין הסתם ברור שהחוק עובר בזכות העבודה הגדולה יותר של חברי הקואליציה.
מירב בן ארי: שלך.
טלי פלוסקוב: נשאיר את זה בצד, אנחנו נטפל בזה.
טלי פלוסקוב: אני דווקא רוצה להתחיל להודות לצוות הוועדה, כי אני יודעת איזה מאמצים נעשו כאן כדי שנספיק כולנו להעביר את הצעת החוק עד סוף המושב הזה.
טלי פלוסקוב: מדובר פה על ניצולי שואה, אנשים שעברו גטאות ומחנות, וכל יום שאנחנו לא עושים את העבודה שלנו, יש פחות אנשים שזקוקים לעזרתנו.
טלי פלוסקוב: לכן, תודה רבה לכם, גם למנהלת הוועדה, גם לצוות הוועדה, ליועצת משפטית, שאני יודעת שעשתה עבודה מאוד גדולה כדי להספיק להכין לנו חומר, כמובן לגליה, היועצת המשפטית של הרשות לזכויות ניצולי שואה.
טלי פלוסקוב: כמה מלים על החוק.
טלי פלוסקוב: אנחנו יודעים שיש ניצולי שואה שהגיעו לארץ לפני 1953, לפי ההסכם של מדינת ישראל עם גרמניה הם מקבלים כל חודש מינימום 2,200 שקל.
טלי פלוסקוב: ואנחנו יודעים שיש ניצולי שואה שהגיעו לארץ אחרי 1953 שהם את הקצבה הזאת לא מקבלים.
טלי פלוסקוב: הם מקבלים רנטה מגרמניה, שזה סדר גודל של 960 יורו פעם ברבעון - 320 יורו בחודש.
מירב בן ארי: אם זה רבעון זה פעם בארבעה חודשים.
טלי פלוסקוב: לא, פעם בשלושה חודשים, 960 יורו.
טלי פלוסקוב: תלת חודשי, פעם בשלושה חודשים.
טלי פלוסקוב: כשב-2014 חוקקו חוק של ניצולי שואה, רצו לעשות משהו שבעיניי מאוד נכון, מאוד הגיוני, רצו להשוות תנאים של שתי הקבוצות כך שגם קבוצה אל"ף שלפני 53' וגם קבוצה בי"ת שאחרי 53' יקבלו את אותם 2,200 שקל – הגיוני, מבורך, הכול נכון.
טלי פלוסקוב: אלא מה, אף אחד לא חשב, ולא רשם בחוק שהרנטה מגרמניה לא תיחשב כהכנסה, כי בעצם האנשים האלה התחילו לקבל קצבה משולבת שהם בעצם מחלקים את הקצבה שלהם לשני חלקים.
טלי פלוסקוב: חלק אחד – הם מקבלים מהביטוח הלאומי על קצבת זקנה.
טלי פלוסקוב: במקביל, הם מקבלים קצבה משולבת ממשרד האוצר, שמתוך הסכום הזה יש השלמת הכנסה שהם היו צריכים לקבל, פלוס את התוספת שב-2014 חוקקו, אבל את הסכום הזה הפחיתו ב-320 יורו כי רצו ליישר את הקו.
טלי פלוסקוב: אני יודעת שלא פעם אחת העבירו פה חוקים שהרנטה מגרמניה לא תיחשב כהכנסה.
טלי פלוסקוב: אנחנו כרגע מדברים על ניצולי שואה שהם ניצולים נזקקים, זאת אומרת, אנשים שיש להם זכות לקבלת השלמת הכנסה, זה אומר שאין להם שום דבר אחר חוץ ממה שהם מקבלים.
טלי פלוסקוב: לכן חשבתי לעצמי שיהיה נכון מאוד להפריד את הרנטה מגרמניה ממה שמדינת ישראל נותנת לניצולי שואה.
<מרים גרייבר: מותר לי - - -
מירב בן ארי: בבקשה, לא גברתי, לא להפריע, אני אתן התייחסויות.
טלי פלוסקוב: אני פשוט מסבירה את זה כך שיהיה ברור.
טלי פלוסקוב: לכן, הצעת החוק שלי אומרת – 320 יורו שמקבלים מגרמניה, כמו שאמרנו סעיף 2, לא ייחשב כהכנסה, זה אומר שאנשים האלה יקבלו גם את ה-2,200 שקל שמגיע מהמדינה, ו-320 יורו מגרמניה.
טלי פלוסקוב: תשאלו שאלה עכשיו, וזאת התשובה, בעצם שהאוצר נתן כמה פעמים להצעות חוק דומות, וזה לא סוד שהצעות החוק האלה הוגשו בעבר על-ידי חברי כנסת אחרים, אבל הסיבה שהאוצר לא נתן הסכמה, וגם יש פה הגיון בכך – בסדר, אם אנחנו לקבוצת בי"ת נאשר גם 320 יורו, וגם 2,200 שקלים, יוצא עוד פעם אי- שוויון, אז קבוצה ראשונה תקבל פחות.
טלי פלוסקוב: מה שבעצם אני אמרתי לאוצר, וזה מה שאני מאוד שמחה שקיבלו, שהאנשים האלה שהגיעו אחרי 1953 כל השנים האלה – אני כרגע מדברת על לפחות פער של 40 שנה, לא קיבלו מאף מדינה לאורך כל התקופה הזאת שקל אחד.
טלי פלוסקוב: ולכן אפשר לתת להם גם וגם, בוא נחשב את זה כסוג של פיצוי על כל השנים האלה שאנשים האלה באמת לא קיבלו מאף אחד שום דבר.
טלי פלוסקוב: לכן, אני חוזרת ואומרת, הצעת החוק הזאת היא מופנית לניצולי שואה נזקקים, שזה מאוד חשוב.
טלי פלוסקוב: מדובר פה על סדר גודל 6,600 איש, אני מבינה שאנשי האוצר והיועצת המשפטית יתקנו אותי, כך שהם יקבלו את הקצבה המשולבת הזאת ללא חישוב של 320 יורו רנטה מגרמניה.
מירב בן ארי: תודה רבה, חברת הכנסת טלי פלוסקוב.
מירב בן ארי: נשמע עוד התייחסויות.
מירב בן ארי: הרשות לזכויות ניצולי שואה.
<גליה מאיר אריכא: אני היועצת המשפטית של הרשות.
<גליה מאיר אריכא: אנחנו כמובן מברכים על הצעת החוק, אנחנו חושבים שזאת הצעת חוק חשובה, ולא בכדי היא גם נכללה במסגרת תכנית הסיוע שעליה הכריז שר האוצר בחודש מאי.
<גליה מאיר אריכא: אנחנו שמחים שהכנסת רואה לנכון לקדם את זה במהירות.
<גליה מאיר אריכא: אנחנו חושבים שהמיקוד באוכלוסייה זו הוא בהחלט נכון.
<גליה מאיר אריכא: מדובר במאגר ראשון בנזקקים מבניהם, כאשר הדגשים שנתנה חברת הכנסת טלי פלוסקוב הם בהחלט במקום.
<גליה מאיר אריכא: מדובר באוכלוסייה שבמשך שנים עד לתכנית הלאומית החשובה ביותר שנעשתה ב-2014, במשך שנים הקצבה שהם קיבלו הייתה קצבה קבועה, אנחנו קוראים לה אפילו קצבה קפואה, קצבה שהייתה נמוכה בהרבה מהקצבה שלה זכו ניצולים במצבם שעלו לפי 53', קצבה שלא היה בה מענה למצב נכות מיוחד, או למצב נזקקות מיוחד במשך שנים, וזה באמת אולי סוג של תיקון, כאשר שוב, הדגש הוא בנזקקים מבניהם, לא לגבי כל הקבוצה, אבל לגבי הנזקקים.
<גליה מאיר אריכא: אנחנו שמחים על כך.
<מרים גרייבר: אני נציגה של העמותה הפרלמנטרית בכנסת, ואני יו"ר של עמותת - "יש" ילדים ניצולי שואה.
<מרים גרייבר: אני רק רציתי להגיד, כשחברת הכנסת פלוסקוב דיברה, שזה קרן סעיף 2 זה ישירות מגרמניה, אבל זה קרן סעיף 2.
טלי פלוסקוב: בהגדרה את צודקת.
טלי פלוסקוב: את יודעת, לא הרבה אנשים מכירים את המושגים האלה, ולכן הסברתי את זה כך שכל מי שנמצא פה יבין.
מירב בן ארי: בבקשה, רן מלמד.
<רן מלמד: אני באמת רוצה לברך על הצעת החוק.
<רן מלמד: אני חייב להגיד שחבל שהיא רק עכשיו מגיעה.
<רן מלמד: זאת אומרת, הייתה אפשרות למשרד האוצר ולרשות לעשות את הפעולה הזאת כבר לפני הרבה שנים, וחבל שזה עכשיו – אבל ברכות.
<רן מלמד: אני כן רוצה להגיד ולנצל את העובדה ולומר שאולי בהזדמנות הזאת שמאפשרים סוג של כפל, או לא להתחשב בהכנסה, לעשות את הדברים לגבי קשישים בכלל.
<רן מלמד: חברת הכנסת פלוסקוב, הגישה לא מזמן הצעת חוק שקובעת שכר מינימום כהכנסה בסיסית לקשיש במדינת ישראל.
<רן מלמד: אני חושב שצריך, והגיע הזמן להסתכל על הדברים בצורה הרחבה יותר.
טלי פלוסקוב: נגיע גם לזה.
<רן מלמד: האזרחים הוותיקים שלנו מגיע להם יותר.
מירב בן ארי: משרד האוצר, בבקשה.
מירב בן ארי: תאמר לנו את העלות התקציבית של החוק.
<רותם פאר: אני רפרנט רווחה באגף תקציבים.
<רותם פאר: שר האוצר תומך במתן הקלות בנושא ביטול קיזוז בקרן סעיף 2.
<רותם פאר: המתווה הסופי למתן ההקלות הוא צריך להיבחן בכפוף כמובן למגבלות תקציביות.
<רותם פאר: ההצעה כמו שהיא הייתה במקור לביטול כלל הקצבה.
טלי פלוסקוב: אנחנו נתקן את זה.
מיקי לוי: לא הבנתי מה זה להיבחן?
מיקי לוי: – לא בחנתם, אתם כבר לא אחרי?
<רותם פאר: בחנו, ואנחנו נמצאים בסופו של דבר בתקופת תקציב.
טלי פלוסקוב: תרשה לי להעביר דברים יותר מעודכנים.
מיקי לוי: - - - שהאוצר הוא בן סיעתה.
מירב בן ארי: חברת הכנסת טלי פלוסקוב תעדכן.
טלי פלוסקוב: אני אתן פרטים קצת יותר מעודכנים.
טלי פלוסקוב: עלות התיקון הוא לא קטן, מדובר על 90 מיליון שקל.
טלי פלוסקוב: אני שוב פעם חוזרת, מדובר על 6,600 איש, זה מספר נכון.
טלי פלוסקוב: אני עושה את הכול כדי שהחוק יעבור כבר במושב הזה.
טלי פלוסקוב: אנחנו מתכננים את העבודה כך שביום הרביעי האחרון של המושב זה יאושר במליאה בשנייה ושלישית, וייכנס לתוקף.
טלי פלוסקוב: עוד פעם אני אומרת, ואני אעשה את הכול.
טלי פלוסקוב: החוק הזה צריך להיכנס לתוקף מ-1 לספטמבר 2016, זה לא יחכה לתקציב 2017, וזה מתואם, זה ייכנס לתוקף כבר השנה.
מירב בן ארי: אני סומכת על חברת הכנסת טלי פלוסקוב, יש לה קשר ישיר עם שר האוצר, זה בסדר.
<ענת מימון: הערכה היא 90 מיליון שקל?
<רותם פאר: אני ראיתי את ההצעה במתכונתה כפי שהיא עלתה לוועדת שרים.
טלי פלוסקוב: אז זה לא נכון, בגלל זה אנחנו משנים את זה.
<גליה מאיר אריכא: אני מעריכה כבר יותר - 100 מיליון שקל.
מירב בן ארי: 100 מיליון שקלים.
מירב בן ארי: רותם, לקראת קריאה שנייה ושלישית אין מועד ב' , כמו שאומרים.
מיקי לוי: ברכות.
טלי פלוסקוב: אני רק רוצה, גברתי היושבת ראש, לפני שהיועצת המשפטית תתחיל להקריא, להוסיף שבוודאי ובוודאי זה לא היה קורה בלי תמיכה של שר האוצר משה כחלון, ומכאן כמובן ברכות.
טלי פלוסקוב: ותודה ענקית לא רק ממני, אלא מאותם 6,600 איש שממתינים לזה כל יום.
מירב בן ארי: וגם מהוועדה, וגם ממני – שאני גם משוחדת מהשר...
מירב בן ארי: נצביע על מיזוג לפי סעיף 79(ג) התקנון של הצעת החוק - (פ/20/2751) של דבר חנין, איימן עודה, עבדאללה אבו מערוף.
מירב בן ארי: (פ/20/3009) טלי פלוסקוב.
מירב בן ארי: בעד המיזוג לפי סעיף 79(ג) – רוב
מירב בן ארי: המיזוג אושר.
מירב בן ארי: ההצעה עברה.
מירב בן ארי: כעת אנחנו נתחיל בהקראה.
<ענת מימון: הצעת חוק הטבות לניצולי שואה (תיקון – ביטול ניכוי הקצבה החודשית לפי הסכם עם גרמניה למקבלי תגמול ותגמול מוגדל לפי הכנסה), התשע"ו–2016 תיקון סעיף 3 1.
<ענת מימון: בחוק הטבות לניצולי שואה, התשס"ז–2007 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 3 (ג), בסופו יבוא: "הוראות סעיף קטן זה לא יחולו לגבי תגמול המשולם לפי הוראות סעיפים 4א ו-4ג1 לחוק נכי רדיפות הנאצים".
<ענת מימון: למעשה, סעיף 3(ג) הוא הסעיף שקובע את הוראת הניכוי כיום, ואנחנו מחריגים בסופו, ואומרים, שניצולי שואה שזכאים לפי סעיף 4א שזה ניצול שנקרא פעם נצרך, מי שבאמת יש לו מעל 50% נכות, ואין לו הכנסה נוספת, ו-4ג1 שזה מי שנקרא בזמנו נזקק, הוראת הניכוי לגביהם לא תחול, והם יוכלו לקבל במקביל את שתי הקצבאות, הכנסות.
<ענת מימון: תיקון חוק הטבות לניצולי שואה (תיקון מס' 5) 2.
<ענת מימון: בחוק הטבות לניצולי שואה (תיקון מס' 5), התשע"ד–2014 , בסעיף 13(ה)(1)(א) המילים "ובלבד שקצבה לפי ההסכם עם גרמניה כהגדרתה בחוק העיקרי תובא בחשבון" – יימחקו.
<ענת מימון: פה למעשה אנחנו עושים תיקון עקיף להוראת שעה.
<ענת מימון: אנחנו חושבים שאולי יש צורך באמת לגבי הוראת השעה שהתייחסה לגבי מי ששילמה לו גמלת הבטחת הכנסה, וקבעו שיראו אותו כאילו הוא זכאי לגמלה לפי הסעיפים של חוק נכי רדיפות הנאצים, ושם כתוב במפורש "ובלבד שקצבה שמשולמת על-ידי גרמניה תובא בחשבון", אז אנחנו מוחקים את האמירה הזאת כדי שגם לעניין אותו אדם לא יביאו בחשבון את אותה קצבה.
<גליה מאיר אריכא: רק להוסיף הערה בכפוף להערה שציינת שמדובר בהוראת שעה, יכול להיות שכן צריך יהיה לכתוב - "לא תובא בחשבון".
<ענת מימון: בסדר, את זה נבחן לשנייה ושלישית, בינתיים אנחנו מוחקים, יכול להיות שפשוט נגיד - - - תחילה 3.
<ענת מימון: תחילתם של סעיף 3(ג) לחוק העיקרי וסעיף 13(ה)(1)(א) לחוק הטבות לניצולי שואה (תיקון מס' 5), כנוסחם בחוק זה ביום כ"ח באב התשע"ו (1 בספטמבר 2016).
<ענת מימון: כפי שאמרה חברת הכנסת המציעה, שבאמת התחילה תהיה החל מחודש ספטמבר הקרוב.
מירב בן ארי: הערות.
מירב בן ארי: לפני שאנחנו מצביעים, אני רוצה לברך את חברת הכנסת טלי פלוסקוב, היא מגויסת גם לקשישים ובעיקר לניצולי השואה.
מירב בן ארי: זו החלטה חשובה מאוד.
מירב בן ארי: אמנם יש כאן תמיכה של שר האוצר, אני מודה לך שהבאת את זה, והבאת לוועדה.
מירב בן ארי: כל הכבוד – אנחנו כמובן נאשר את זה כבר במושב הזה.
מירב בן ארי: שימי לב שזה עולה בשבוע הבא לקריאה ראשונה, לאחר מכן יחזור לכאן.
טלי פלוסקוב: חבל שרותם פאר יצא מהמשרד.
טלי פלוסקוב: אני רוצה שבקריאה שנייה ושלישית הוא יכין לי טבלה מה הניצול יקבל.
מירב בן ארי: את תדברי אתו.
מירב בן ארי: גליה פה, נראה לי שתסתדרי עם משרד האוצר.
מירב בן ארי: בעד הצעת החוק – רוב
מירב בן ארי: הצעת חוק הטבות לניצולי שואה (תיקון - ביטול ניכוי הקצבה החודשית
מירב בן ארי: הצעת החוק עברה.
מירב בן ארי: אני מודה לחברת הכנסת טלי פלוסקוב.
טלי פלוסקוב: רבותיי, תודה רבה, רבותיי, באמת תודה.
אלי אלאלוף: היום אנחנו 7.3.2016, כ"ז באדר א' תשע"ו, השעה 09:06, אנחנו בדיון מהיר שהתבקשנו בו לדון בנושא הביטוח ובתגובה מזעזעת – אני חייב להוסיף, של חברת הבטוח, שמבטחת את ילדי משרד החינוך, אז חברת הכנסת נורית קורן, חברת הכנסת קארין אלהרר, חבר הכנסת אוסמה סעדי, חברת הכנסת סופה לנדבר, חברת הכנסת מירב בן ארי ואחרון אחרון חביב, חבר הכנסת איציק שמולי, הגישו, אז אולי נתחיל עם מי שבתור.
קארין אלהרר: חבר הכנסת איציק שמולי הגיש את ההצעה לסדר.
אלי אלאלוף: הוא רשום אחרון.
קארין אלהרר: אני רק חייבת לו, מה שהוא אומר אני עושה.
אלי אלאלוף: קראתי גם אני את המזכר שהכינו המורים ואני חייב להגיד שזה היה פשוט, גם הנימוק וגם התגובה בכלל, המזעזעת, מי נמצא פה?
אלי אלאלוף: האם משרד החינוך פה?
אלי אלאלוף: מי עוד יש פה?
<קריאה: חברות הבטוח.
אלי אלאלוף: שתי חברות הבטוח?
איציק שמולי: מה פתאום?
<קריאה: התאחדות חברות הבטוח.
אלי אלאלוף: נו, מה אתה רוצה?
<קריאה: ואנחנו ממשרד המשפטים.
איציק שמולי: שאל אותו מהי ההתאחדות.
אלי אלאלוף: לא יודע, אני אשאל.
איציק שמולי: חברות הבטוח לא באות לכנסת, זה לא לכבודן.
אלי אלאלוף: משרד המשפטים יש פה ומי עוד?
<קריאה: ארגון "משפחות נרצחים ונרצחות".
אלי אלאלוף: טוב, איציק, בבקשה, חבר הכנסת שמולי.
איציק שמולי: תודה רבה אדוני היושב ראש ותודה על הועדה, תודה ליושב ראש הועדה וגם לחברי הכנסת שהצטרפו לבקשה הזאת לדיון מהיר.
איציק שמולי: אדוני היושב ראש, הנושא של חברות הבטוח עולה חדשות לבקרים, לשמחתי סוף סוף בכנסת הזו על שולחן הועדה.
איציק שמולי: אנחנו עוסקים מדי פעם בסוגים שונים של בטוחים, שיש ביניהם כמובן שוני אבל מה שלעולם לא משתנה, הוא הרצון של חברת הבטוח לשים כמה שיותר מקלות בגלגלים של המבוטחים, גם כאשר הם זכאים לקבל את כספם.
איציק שמולי: אנחנו רואים את זה בוודאי בעולם של הביטוחים הסיעודיים, עם מבחני הסיעוד המשפילים וכך הלאה, אנחנו רואים את זה גם בביטוחי הבריאות ועכשיו אנחנו רואים את זה גם, במה שנקרא, ביטוחים לתלמידים, בטוחים שניתנים במסגרת של בית הספר.
איציק שמולי: אני חושב שאתה, אדוני היושב ראש, הגדרת את זה הכי טוב שאפשר, זו דוגמה אבסולוטית ומזעזעת אבל זו דוגמה שמשקפת את ההתנהלות היומיומית של חברות הבטוח.
איציק שמולי: ואני אומר, אין לי עניין שחברות הבטוח לא ירוויחו, שירוויחו, הן נותנות שירות חשוב לאזרחים והכל בסדר.
איציק שמולי: הבעיה מתחילה ברגע שבו האזרח זכאי לקבל את מה שהובטח לו בפוליסה, ואז רק מתחיל מסע הייסורים שלו.
איציק שמולי: רק תחשבו על אותו אבא, שרק לפני חודשיים, בנקודה הראשונה שהוא פגש את חברת הבטוח, חודשיים לפני כן, הבן שלו נדקר ונפטר בנסיבות טראגיות מאוד.
איציק שמולי: רגע אחד הוא יושב עם המשפחה לאכול ארוחת ערב, ורגע אחר, מתחת לבלוק, הילד שלו נרצח.
איציק שמולי: והוא, אחרי שהאירוע הטראומטי הזה קורה הוא מנסה לאסוף את השברים ובעזרת הסיוע המשפטי של משרד המשפטים, מנסה לפנות לחברת הבטוח לקבל את הכסף, כדי בכל זאת, להרים את המשפחה מהקרשים, אז התשובה שנתנו לו היא שרצח הוא לא דבר שהוא בלתי צפוי.
איציק שמולי: למה הוא בלתי צפוי אדוני היושב ראש?
<קריאה: לכוונה תחילה הכוונה.
<קריאה: שהם היו צריכים לצפות.
<קריאה: שהוא צפוי.
איציק שמולי: שהוא צפוי.
איציק שמולי: תודה על התיקון, בגלל שהרצח בוצע בכוונה תחילה, הרי שאין מקום לטענה שיש לכסות כאן את המקרה הזה כמקרה ביטוחי וזה, אדוני היושב ראש, דוגמה מובהקת להתנהלות היומיומית של אותן החברות.
איציק שמולי: אני חושב שאנחנו פוגשים את זה בכל מיני מקומות.
איציק שמולי: זוהי דוגמה אבסולוטית במיוחד, אני מזכיר לכם שרק לפני כחודש דיברנו כאן על ביטוחי הבריאות, נתנו כאן דוגמאות, נתנו פה דוגמאות לכל ה'טריקים' של ההחרגות בביטוחים, אדוני היושב ראש, נותנים לך בטוח שמבטח אותך מפני גידולים במוח אבל, שוכחים לציין, שבעצם, כל המקרים השכיחים באמת, הם מחוץ לתחום ואז אתה לא מכוסה בכלל.
איציק שמולי: אתה ואני כאזרחים רגילים, כהדיוטות, שלא מבינים בבטוח, אין לנו שום יכולת סבירה לדעת את הדבר הזה.
איציק שמולי: יש 'טריק' נוסף שפוגשים אותו גם בעולם הסיעוד וגם בעולם הרפואה, יש את ההגדרות המקובלות ברפואה למה שהוא מצב סיעודי ולמצב שנקרא מחלה כזו או אחרת, ויש את חברות הבטוח, שכמובן מקשיחות יותר ויותר את התנאים.
איציק שמולי: בסופו של דבר, אדוני היושב ראש, אני חושב שאנו צריכים לחתור בכנסת הזאת לשני דברים עיקריים, אחד, להבין שיש בעיה; האגף שאמור לפקח על שוק הבטוח, לטעמי – ואני חושב שזו עמדה שמשקפת לא מעט חברי כנסת, עסוק יותר בשמירה על האיזון ועל האינטרס של חברות הבטוח, מאשר על הדאגה למבוטחים.
איציק שמולי: רק אם תסתכל בדוח המפקח על הבטוח, כשלעצמו, אני מסתכל על פרק ה', פניות ציבור, התקבלו באגף בשנת 2014 6,465 פניות, בכל התחומים, לא רק בתחום הבריאות והסיעוד, כמה מהן נמצאו מוצדקות, אדוני היושב ראש?
איציק שמולי: 111.
איציק שמולי: בערך שני אחוז.
איציק שמולי: בשנת 2013 6,472 פניות, כמה נמצאו מוצדקות?
איציק שמולי: 61.
איציק שמולי: זה אומר – ואני לא מפנה ביקורת פרסונלית לאף אחד, אני מפנה ביקורת לאגף, שהאגף הזה לא עובד עבור המבוטחים, האגף הזה עובד עבור חברות הבטוח וצריך לשים את הדבר הזה על השולחן.
איציק שמולי: ואני מפנה את האשמה ואת האחריות גם אלינו בכנסת וגם לממשלה, למה?
איציק שמולי: כי איך יכול להיות שזזות מצד לצד רפורמות כל כך משמעותיות בעולם הבטוח והכנסת לא יודעת מזה?
איציק שמולי: הממשלה ומליאת הממשלה לא מרגישה צורך לאשר את זה, מישהו בא, חותם על איזה צו של רפורמה מרחיקת לכת בביטוחי הבריאות, יושבים פה חברי כנסת, זועקים על זה בדיעבד, שמאות אלפי אנשים הולכים להיפגע ו"הכלבים נובחים והשיירה עוברת".
איציק שמולי: אני חושב, אדוני היושב ראש, שאולי בעזרת המקרה הזה שאנחנו מביאים לוועדה היום, אנחנו כמובן נפעיל לחץ, כדי שחברת "כלל" בפרט וחברות הבטוח בכלל, ינהגו כבני אדם, גם במקום שבו אין חוק שאומר שחברת הבטוח צריכות להתנהג באנושיות וזה פעם אחת, אבל, ברמה הכללית יותר, אני חושב שהגיעה העת לחשוב איך אנחנו מגדילים את הפיקוח של הכנסת ושל הממשלה, על האגף שאמור היה לשמור על המבוטחים, אבל שומר עד כה בעיקר על חברות הבטוח.
אלי אלאלוף: חברת הכנסת קארין אלהרר.
קארין אלהרר: תודה רבה אדוני היושב ראש, תודה רבה גם על קיומו של הדיון, אני חושבת שמדובר בדיון מאוד מאוד חשוב ואני רוצה להודות בהזדמנות הזו לחברי שמולי, שמעלה באמת פעם אחר פעם את נושא חברות הבטוח.
קארין אלהרר: אני אגיד לך, אדוני, אני לא רוצה לחזור על כל הדברים החשובים והנכוחים שאמר חבר הכנסת שמולי, אני רק אגיד את הדבר הבא.
קארין אלהרר: חברות הבטוח משתמשות בשיטת 'מצליח'.