GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דרור גרנית: סתם למשל, היום הקריטריונים הם מי שעומד בשניים או בשלושה מתוך שורה של שישה קריטריונים והקריטריונים האלה הם חבורה מאוכלוסיות שוליים, נשירה מבתי ספר, שימוש כזה ואחר באלכוהול וסמים.
<דרור גרנית: בקיצור, כל מיני קריטריונים מאוד עובדתיים, נקרא להם כך, ולא משפטיים ולכן חשבנו שיותר נכון ללכת על הגדרה פונקציונאלית ולא על הגדרה מהותית.
<דרור גרנית: על הגדרה שאומרת שאיש משרד החינוך או משרד הרווחה הכירו בהם.
<נעה בן שבת: יש לך הגדרה בעמוד 2.
<דרור גרנית: בסעיף ההגדרות.
<דרור גרנית: לעניין הצורך להבטיח את מעמדם.
<דרור גרנית: כמו שאמרנו לגבי בלי המוגבלויות, גם לגבי הנוער בסיכון הכנסנו את הצורך להתייחס אליהם הן בסדרי עדיפויות ממשלתיים, כלומר, בתמונת המקרו של איך מחלקים את המשאב, והן סעיף 16א.
<דרור גרנית: קבענו גם שם, הציעה הוועדה ואנחנו לא מתנגדים, שיהיו יעדים של ייצוג הולם לסוגים שונים של הגופים המפעילים.
<דרור גרנית: זאת אומרת, גם ברמת המיקרו.
<דרור גרנית: התייחסנו לצעירים בסיכון באופן שייקבעו יעדים לגבי הגופים המפעילים, ברמת המקרו הממשלתית, בסדרי עדיפויות, וברמת המיקרו ביחס לגופים המפעילים.
<דרור גרנית: זה בסעיף 16א.
<דרור גרנית: הנקודה הנוספת שאת מבקשת להתייחס אליה היא שאלת הדיור.
<דרור גרנית: בסעיף הדיור, סעיף הזכאויות, סעיף 10 בעמוד 11 בהצעת החוק, יש שם דיון על זכויות מתנדבים.
<דרור גרנית: בעמוד 12, סעיף קטן (3), מדובר על המגורים ואנחנו קבענו שהתנאים שקבע השר באישור הוועדה לזכאות.
<דרור גרנית: אני כבר אומר, ואני אומר את זה כאן, שלדעתי המשמעות, כאשר אנחנו מעגנים כאן את הקפיצה הזאת כחלק מסעיף ההגדרות ואנחנו מחייבים את הממשלה לתת את דעתה על הקבוצה הזאת כחלק מסדרי העדיפויות הממלכתיים, זה ישליך גם על ההגדרה של הזכאויות למגורים כקריטריונים שיקבע השר בתקנות שהוא יסדיר לעניין זכויות הדיור.
<נעה בן שבת: השאלה אם אי אפשר לקבוע את זה בסעיף 16א בעמוד 20.
<נעה בן שבת: אנחנו אומרים שהשר יקבע הוראות לקידום שילובם של צעירים בסיכון כמתנדבים ובכלל זה בהוראות בעניינים אלה, במקום קביעה של יעד או יעד מספרי כמו שהיה בנוסח קודם.
<נעה בן שבת: להגיד בכלל זה הוראות בעניינים אלה, הראשון הוא מתן שירותי תמיכה וסיוע נלווים.
<נעה בן שבת: האם כאן אי אפשר להדגיש לרבות דיור, לא בכל התקנים אבל לרבות הנושא של הדיור?
<נעה בן שבת: ושנית, יעדים של ייצוג הולם לסוגים שונים, כמו שכתוב עכשיו.
<דרור גרנית: אני חושב שהיות שבסעיף 10(א)(3), אליו כרגע הפניתי, קבענו כבר שייקבעו מגורים לפי תנאים שיקבע השר באישור הוועדה לזכאות למגורים, לכן אני חוזר ומדגיש את מה שאמרתי.
<דרור גרנית: ברגע שהכנסנו את הקבוצה הזאת כקבוצה מוגדרת בסעיף ההגדרות, קבענו אותה כקבוצה שמחייבת את הממשלה להתייחסות ספציפית, כן לדעתי לא צריך להגיד את זה ב-16א.
<נעה בן שבת: למרות שסעיף 10, אנחנו יכולים להסכים על כך שהוא מדבר על תנאי המגורים.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, יכול להיות דירות שירות בכלל, איך תיראה דירת שירות, לכמה זמן.
<דרור גרנית: אלה לא תנאי מגורים.
<דרור גרנית: אלה תנאים לזכאות למגורים.
<נעה בן שבת: תנאים לזכאות למגורים אבל זה לא מתייחס דווקא לצעירים בסיכון.
<נטלי מופסיק: הלשכה המשפטית, משרד הרווחה.
<נטלי מופסיק: בהקשר לזה אנחנו ביקשנו שתנאים לזכאות בכל מה שקשור לנוער בסיכון, ייקבעו בהתייעצות אתנו כדי שבאמת נוכל לסייע או לקבוע קריטריונים רלוונטיים.
שלום ג'רבי: אני אשמח אם תסייעו גם בנושא תקציבי למשרד הרווחה שייתן לנו מימון לדיור.
שלום ג'רבי: אנחנו מאוד נשמח.
<נטלי מופסיק: אנחנו ביקשנו התייעצות.
מירב בן ארי: אתם לא תקבעו לשירות הלאומי אם אתם לא נותנים כסף לדירות האלה.
שלום ג'רבי: בואו תעזרו לנו.
אלי אלאלוף: כאן לא נפתור את הבעיה התקציבית.
מירב בן ארי: אדוני, יש תכנית אצל השר לצעירים בסיכון, תכנית מיוחדת לצעירים מעל גיל 18 בסיכון, שהיא מתוקצבת.
מירב בן ארי: הוא פרסם על מאה מיליון שקלים.
מירב בן ארי: יתכבד השר בבקשה בזכות אדוני היושב ראש, יש לו תכנית למאה מיליון שקלים, יתכבד וישים סכום לטובת הצעירים בסיכון.
מירב בן ארי: זה לא מנותק.
מירב בן ארי: אז יתייעצו אתו לגבי הדירות.
אלי אלאלוף: קודם כל, עליכם להיות מעורבים וזה דיון שאתם יכולים לקיים במקביל עם הייעוץ המשפטי של הוועדה.
אלי אלאלוף: דבר שני, אני מוכן לקבל את ההצעה אבל לא כך.
אלי אלאלוף: אני אפנה לשר הרווחה ואני אבקש, אם תכינו לי את הנתונים, להקצות את המשאבים הנדרשים.
אלי אלאלוף: אני מבקש, שר שלום, תעבירו לנו את הבקשה המנומקת ומה אתם מצפים משרד הרווחה בנושא הזה.
שלום ג'רבי: אני רק אומר שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה לגבי כל האוכלוסיות האלה אבל על כל אחד ואחד אנחנו מבקשים את האישור של משרד הרווחה.
שלום ג'רבי: אנחנו לא המקצוענים בנושא הזה.
אלי אלאלוף: אני לא מקנא באנשים החלשים במערכת שלנו, עליהם יש את הבירוקרטיה הכי כבדה והם צריכים להבין האם לפנות למשרד החינוך או לפנות למשרד הרווחה, לקבל שם או לא לקבל שם.
אלי אלאלוף: תחשבו קצת על הילדים האלה שהם קצת מבולבלים והפנייה הבירוקרטית לכיוון זה או אחר לא מקלה עליהם אלא רק מכבידה עליהם ואז הם נמצאים בברוך שלצערנו כולנו רוצים שלא יהיו בו.
אלי אלאלוף: זאת בירוקרטיה כבדה.
אלי אלאלוף: לדעתי זה שירות שצריך להיות על ידכם.
אלי אלאלוף: אתם צריכים לפנות למשרד הרלוונטי.
אלי אלאלוף: למה הוא ילך למשרד, במיוחד כשאתם אומרים שבמשרד החינוך יש לו הרגשה שזה קל יותר.
אלי אלאלוף: יש כאן בעיה מאוד לא ברורה לי אבל יהיו עוד בעיות שאני לא אבין.
<דוד פלבר: אנחנו כמשרד החינוך, אני חושב שאנחנו כרגע אולי הגורם היחיד שכן מממן דירות לאוכלוסייה של נערים בסיכון.
<דוד פלבר: יש לנו אגף שלם שעוסק באוכלוסייה הזאת במשך שנות הלימודים שלהם.
<דוד פלבר: אני חושב שיש מקום שיכניסו אותנו בהתייעצויות לגבי תקנים, תקינה ואופן הליווי.
<דוד פלבר: זה ברמת תקנות.
<דוד פלבר: יש לנו גופי ידע מתאימים ויש לנו תקציבים שאנחנו משקיעים.
<דוד פלבר: אנחנו לא מבקשים זכויות וטו אלא להיות שותפים בדיון.
<דוד פלבר: אני חושב שהרשות לא תתנגד, אבל אם כותבים כאן מי שותף, כיוון שאנחנו שותפים, אפשר לציין אותנו.
<קריאה: לא כתוב מי שותף.
<דוד פלבר: זה לא כתוב אבל אני מציע שתתייעצו גם עם גופי הידע האחרים.
<נעה בן שבת: אם תיקבע התייעצות חובה עם משרדי החינוך והרווחה לצורך העניין, האם זה לא יכביד על קביעת הוראות.
אלי אלאלוף: אני חושב שהתייעצות לא מזיקה לאף אחד.
אלי אלאלוף: מי שחושב שהוא ירים לבד את העולם ללא עזרת מישהו, שלא יתחיל.
אלי אלאלוף: התייעצות היא טובה לשני המשרדים.
אלי אלאלוף: שני המשרדים, רווחה וחינוך, חייבים להיות בהתייעצות עם הרשות, דבר שלא יזיק לאף אחד.
<נעה בן שבת: ההתייעצות היא גם לגבי שירותי תמיכה וסיוע נלווים או גם לגבי היעדים של הייצוג ההולם?
<נטלי מופסיק: אנחנו מעורבים בבניית תכניות לנוער בסיכון בשירות לאומי.
אלי אלאלוף: בכל דבר שיכולה להיות התייעצותו ועבודה משותפת, זה חלק מההתייעלות הנדרשת.
<נעה בן שבת: לגבי הנושא של שירותי תמיכה וסיוע נלווים.
<נעה בן שבת: האם נזכיר את הדיור גם כאן?
<נעה בן שבת: זאת לא רק הזכאות שאתה רחוק שלושים קילומטרים מהבית.
אלי אלאלוף: גם את הדיור.
שלום ג'רבי: רק כדי ללמוד.
שלום ג'רבי: מתוך מאתיים נערים בסיכון, אתם ממנים, דוד, את כל הדיור לכל המאתיים?
<דוד פלבר: לא לכולם, לאלה שצריכים.
שלום ג'רבי: לכמה?
<דוד פלבר: לכמה עשרות שצריכים את זה.
שלום ג'רבי: כמה דירות אתם נותנים?
<דוד פלבר: אל תשאל אותי בשליפה.
<דוד פלבר: גם אתה לא שולף נתונים.
שלום ג'רבי: אני לא יודע.
שלום ג'רבי: אני שואל.
שלום ג'רבי: אני שולף לא מדויק, עם כל הכבוד לך.
שלום ג'רבי: מה שאני מוציא, הכול מדויק.
<דוד פלבר: אנחנו ממנים עשרות בני נוער בסיכון.
שלום ג'רבי: בכל דירה יש שמונה.
<דוד פלבר: בדירה יש בין שמונה לעשרה דיירים.
<דוד פלבר: יש לנו מספר דירות.
שלום ג'רבי: אני רוצה ללמוד כי אני לא יודע.
<דוד פלבר: סדר גודל של חמש עד עשר דירות.
אלי אלאלוף: תעביר בבקשה במכתב את המספר המדויק של הדירות וכמה ילדים.
<דוד פלבר: מה רלוונטי עכשיו המספר המדויק?
אלי אלאלוף: בינתיים אני מנהל את הישיבה, ברשותך.
מיקי לוי: מהמכתב שביקשת, אם אפשר גם עותק לוועדה.
אלי אלאלוף: כל מה שמגיע אלי בשם הוועדה, אני בעד להפיץ.
<ארנה קוטלר: אני רוצה לומר שהדיור לצעירים האלה לא תמיד מתאים באופן של הדיור אותו אנחנו נותנים.
<ארנה קוטלר: חלק גדול מהסיבה שאולי היום לא נותנים את הדיור היא בין היתר כי אנחנו לא מסוגלים לתת להם את התנאים ההולמים.
<ארנה קוטלר: לכן, לפני שמחליטים על אחוז מסוים ממתן דירות כאלה ואחרות, צריך להבין את המסגרת שהם זקוקים לה.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, צריכים כללי זכאות שונים לגבי הנוער בסיכון לגבי דיור.
<ארנה קוטלר: בהחלט.
<ארנה קוטלר: נכון.
אלי אלאלוף: הפכנו את החוק הזה לתכנית עבודה.
אלי אלאלוף: אי אפשר לרדת לרמה הזאת.
<נעה בן שבת: אני מבינה שכאן בסעיף 16א אנחנו אומרים מתן שירותי תמיכה וסיוע נלווים לרבות דיור ואנחנו לא אומרים בהתאם לתנאי הזכאות שייקבעו לעניין זה.
אלי אלאלוף: יש כבר זכאות.
<נעה בן שבת: כללי הזכאות בסעיף 10.
<נעה בן שבת: בסעיף 16א סעיף קטן (ב), נאמר ש"השר ידווח לוועדה אחת לשנה על שילוב צעירים בסיכון בשירות הלאומי ובשירות הקהילתי לרבות במסגרת הגופים המוכרים והגופים המפעילים ועל התקנים שהקצתה הממשלה בעניין זה".
<נעה בן שבת: לגבי היעדים, אנחנו מחכים לתקנות שיותקנו.
<נעה בן שבת: גם כאן נגביל את מועד הכניסה לתוקף או נקבע הוראה לפיה מה יקרה עד שייכנסו התקנות לתוקף, כפי שעשינו לגבי אנשים עם מוגבלות?
מירב בן ארי: מי מוודא שבאמת הגופים המפעילים, יש להם ייצוג הולם?
מירב בן ארי: מי בודק אותם?
אלי אלאלוף: ברור שזאת הרשות.
מירב בן ארי: מי מוודא כמה בעלי צרכים מיוחדים ונוער בסיכון מגיעים למשרדים?
מירב בן ארי: מי בודק את זה?
מירב בן ארי: אנחנו כבר שלוש פעמים ביקשנו ממשרד הביטחון והם לא באים לכאן.
אלי אלאלוף: למשרד הזה יש מדינה מיוחדת.
מירב בן ארי: אתה יודע כמה תקנים יש במשרד הביטחון לילדים בסיכון?
שלום ג'רבי: אין לי תקנים.
מירב בן ארי: מי אחראי עליהם?
שלום ג'רבי: כל מה שקשור בשירות לאומי, אנחנו יודעים ואנחנו בודקים את זה.
מירב בן ארי: חוץ ממשרד הביטחון?
שלום ג'רבי: במשרד הביטחון אין.
מירב בן ארי: למה אתה נותן להם תקנים של שירות לאומי?
שלום ג'רבי: במשרד הביטחון יש בעלי צרכים מיוחדים?
<ידעיה לוין: מעט.
מירב בן ארי: אף פעם אין כאן נציג של משרד הביטחון.
מירב בן ארי: מאות תקנים של שירות לאומי במשרד הביטחון שכנראה הם עושים את כל העבודה עליה אנחנו מדברים כאן, אבל למה הם לא מדווחים?
מירב בן ארי: למי הם מדווחים?
מירב בן ארי: לאלוהים? לשר?
שלום ג'רבי: כל מה שקשור לשירות לאומי, אצלנו יש.
מירב בן ארי: חוץ ממשרד הביטחון.
שלום ג'רבי: גם משרד הביטחון.
שלום ג'רבי: כל מה שקשור לשירות לאומי גם במשרד הביטחון, הגופים המוכרים מאיישים.
שלום ג'רבי: הם הרי מקבלים כסף, תוספות, ואנחנו יודעים את כל הנתונים האלה.
מירב בן ארי: כמה נוער בסיכון נמצא במשרד הביטחון?
מירב בן ארי: אני כבר שאלתי עשר פעמים כאן.
שלום ג'רבי: אני מבקש מידעיה לבדוק.
מירב בן ארי: ייאמר לזכות שירות בתי הסוהר שמיד ענה לי וגם המשטרה בדקה.
שלום ג'רבי: ידעיה ישאל את האנשים שלו תוך כדי תנועה, הם יסמסו לו ותקבלו את התשובה עכשיו.
אלי אלאלוף: אני לא מבין למה יש יחסים כאילו יש ניתוק מול משרד הביטחון מטעם הרשות?
שלום ג'רבי: אין ניתוק.
שלום ג'רבי: ממש אין ניתוק.
מירב בן ארי: אמרת לפני שנייה שכולם חוץ ממשרד הביטחון.
שלום ג'רבי: את מדברת על נושא הצבא.
שלום ג'רבי: משרד הביטחון, יש לנו כ-320 תקנים של בנות שירות לאומי שמי שמפעיל אותן זאת בת עמי.
שלום ג'רבי: זאת העמותה היחידה שמפעילה אותן.
מירב בן ארי: 320 תקנים נמצאים בשירות הלאומי במשרד הביטחון.
מירב בן ארי: אני אמתין בסבלנות לתשובה של ידעיה.
מירב בן ארי: אני ממתינה כבר חודשיים.
<אפרת שפרוט: לגבי הכשרות.
<אפרת שפרוט: אמרנו שלושה חלקים – התקנים, הדיור ולא דיברנו על ההכשרות שלהם.
<נעה בן שבת: שירותי תמיכה וסיוע נלווים.
<נעה בן שבת: זה למעשה אמור להיות כאן.
<נעה בן שבת: היה אמור להיות כאן נציג אכ"א.
<נעה בן שבת: הוא נמצא?
<נעה בן שבת: אתה יודע כמה צעירים בסיכון יש במסגרת המשרתים בשירות לאומי?
מירב בן ארי: אכ"א הוא לא משרד הביטחון.
<אמיר וקנין: אני לא משרד הביטחון.
<אמיר וקנין: בתוך הצבא, הבאתי את הנתונים כמה פעמים.
<אמיר וקנין: כמו שדרור אמר, אנחנו מדברים על 1,400 חיילות שמוגדרות כנוער בסיכון.
<אמיר וקנין: בתוך זה אנחנו עושים טיוב של הנתונים, כנראה שזה יכניס עוד חיילות לתוך המערכת הזאת.
<אמיר וקנין: אנחנו מדברים על כאלף גברים שמשרתים במסגרת נוער בסיכון.
<אמיר וקנין: מבחינת השרידות שלהם בשירות, אנחנו מדברים על 25 אחוזים נשר לנשים וחמישים אחוזי נשר לגברים.
<אמיר וקנין: אלה הנתונים בצבא.
<אמיר וקנין: אם אנחנו אוספים את הכול ביחד, אנחנו מדברים על כ-2,500 מתגייסים בשנה.
<אמיר וקנין: מחצבה ממוצעת, כ-5,000.
<נעה בן שבת: הנשר יכול להגיע אחר כך כפטור לשירות לאומי?
<אמיר וקנין: כל מי שמקבל פטור מהצבא, יכול להיקלט בשירות הלאומי.
אלי אלאלוף: שמענו את צה"ל.
אלי אלאלוף: אני אפנה לשר הביטחון ואני אזהיר אותו שזאת פעם אחרונה שאין כאן נציג למרות שהזמנו אותו.
אלי אלאלוף: אם לא יבוא הנציג שלו, אין לנו ברירה אלא להזמין את שר הביטחון לעדכון בעניין זה.
אלי אלאלוף: זה המהלך שיהיה.
אלי אלאלוף: אם חברי הכנסת שנמצאים כאן תומכים בזה, אני אפנה בכתב היום לשר הביטחון ואני אזהיר אותו.
<נעה בן שבת: אדוני, סיכמנו את הנושאים של צעירים בסיכון ואנשים עם מוגבלות.
מיקי לוי: מנכ"ל משרד הביטחון אמון על הדברים האלה.
אלי אלאלוף: אתה מעדיף שנפנה למנכ"ל ולא לשר?
מיקי לוי: השר, אתה יודע, יש לו הרבה על הראש.
אלי אלאלוף: יש לו זמן לפטר אחד שאומר שטויות.
אלי אלאלוף: על פי המלצתו של חברי מיקי לוי, אני אפנה למנכ"ל משרד הביטחון שהוא גם ידיד טוב.
מירב בן ארי: אדוני, לפני שאתה מסיים את הנוער בסיכון, משהו שאני רוצה לוודא עם נעה ואתך.
מירב בן ארי: בסעיף 21(8), בעמוד 32, נאמר "להנחות את הגופים המוכרים והגופים המפעילים בדבר – זה בדיוק מה שאמרתי לגבי ההכשרה – ביצוע תפקידיהם לרבות ביצוע הכשרה והליווי".
מירב בן ארי: מי עושה את הליווי המקצועי?
מירב בן ארי: האם אנחנו כאן נותנים סמכויות לאותם ארגונים חברתיים שזו ההתמחות שלהם?
מירב בן ארי: דרך אגב, זה בדיוק מה שאמרתי בפתיחת דבריי לגבי ההכשרה.
מירב בן ארי: מי נותן את ההכשרה לאוכלוסיות המיוחדות האלה?
שלום ג'רבי: בכל אוכלוסייה יש מומחה אוכלוסיות שכל גוף מוכר צריך לשתף פעולה עם אותו מומחה והוא זה שנותן את זה.
<יואב ארבל: באופן כללי יש בחוק שני סעיפי הכשרה.
<יואב ארבל: יש הכשרה כללית עליה אחראית הגופים המוכרים.
<יואב ארבל: יש הכשרה מקצועית עליה אחראים הגופים המפעילים.
מירב בן ארי: מקצועית, אני לא מדברת.
<יואב ארבל: הכשרה כללית, אם יש מתנדבים שדרושה להם הכשרה כללית אחרת, היא באחריות הגופים המוכרים.
<יואב ארבל: אני מדבר לפי הצעת החוק.
מירב בן ארי: אלי, תשמע את החבר'ה שנמצאים עם הנוער בסיכון, אם הם יכולים להתייחס לעניין הזה כי אין הכשרה וליווי.
אלי אלאלוף: אני שואל שאלה כללית.
אלי אלאלוף: לנוער בסיכון יש הכשרה של הצוותים שאמורים לקבל אותה.
<יואב ארבל: היום יש הכשרה מיוחדת.
<יואב ארבל: יש גופי מעטפת חיצוניים אבל האחריות בסופו של דבר היא על הגופים המוכרים והם צריכים לוודא שהמתנדב מקבל את ההכשרה.
אלי אלאלוף: ואתם יודעים שהם עושים את זה?
שלום ג'רבי: בוודאי.
<יעקב עמר: יש לנו היום במסגרת הטיפול בכל האוכלוסיות המיוחדות, גם המוגבלים וגם הצעירים בסיכון, יש מערכת של הכשרות שעושים.
אלי אלאלוף: יש לי אלרגיה לחיבור בין שתי האוכלוסיות.
<יעקב עמר: יש לנו ועדה אחת שהיא מרכזת את הכול.
<יעקב עמר: כל תחום בנפרד, אבל ועדה אחת.
<יעקב עמר: אנחנו קבענו מודל של הפעלה שבו יש את נציגי הרווחה שהם הגוף המקצועי שיודע איזה דברים מקצועיים צריכים להיות, כאשר בהגדרות יש משלב האיתור עד שלב ההשמה כולל הליווי השנתי במסגרת הטיפול על ידי גופים מונחי אוכלוסייה לתחום של אוכלוסיות עם מוגבלויות וגם לנוער בסיכון.
<יעקב עמר: כל גוף בנפרד כאשר האחריות הכוללת מתחברת לגוף המוכר.
<יעקב עמר: זה מה שמוגדר כרגע בחוק.
<יעקב עמר: זה תהליך שאנחנו מלווים ומלווים על ידי גופים מקצועיים גם מהרווחה.
מירב בן ארי: נציגת משרד הרווחה, הקשבת למה שהוא אמר?
<נטלי מופסיק: כן.
מירב בן ארי: האם אתם מכירים?
<נטלי מופסיק: לא, אבל אני לא הגורם המקצועי אלא מהלשכה המשפטית.
<יעקב עמר: זאת ציפי ושלי.
<אפרת שפרוט: זה מה שקורה במציאות.
<אפרת שפרוט: כמו שנאמר כאן על ידי חברת הכנסת מירב בן ארי, אולי צריך להנחות שההכשרות האלה יהיו על ידי גופים שמומחים באוכלוסייה.
<דרור גרנית: אנחנו התנגדנו לדבר הזה כבר בישיבה קודמת.
<אפרת שפרוט: אלה יכולים להיות גם גופים מוכרים שהם מומחי אוכלוסייה אבל העיקר שזה יהיה גוף שיודע לעבוד עם האוכלוסייה הזאת.
<דרור גרנית: סעיף 16א מדבר על הצורך לספק - - -
אלי אלאלוף: לא הבנתי את ההתנגדות.
<אפרת שפרוט: אני אומר.
<אפרת שפרוט: כמו שראינו מה שקורה בצבא, אני יכולה לומר גם כמי שהייתה קצינת חינוך ואחרי כן ראיתי בעמותת על"ם ואני רואה את זה היום בקרן ההזדמנות.
<אפרת שפרוט: כאשר מתפרק מה שקורה בצבא, מה שהיה מצוין, המכ"ם, אנחנו רואים את החיילים מגיעים ליחידות הרגילות והם פשוט נושרים ונופלים.
<אפרת שפרוט: אותו דבר נעשה כאן, נעשה מצוין, נגדיל תקנים, נביא צעירים בסיכון לשירות ולא ניתן להם את הליווי כמו שצריך.
<אפרת שפרוט: אני מצטרפת מאוד לדבריו של סמנכ"ל הרשות.
<אפרת שפרוט: במציאות היום יש מכרז טוב.
<אפרת שפרוט: השאלה איך אנחנו מבטיחים את זה בחקיקה כך שזה ימשיך להיות כך, שיהיו גופים שמלווים את הנכים שיודעים לעבוד עם נכים, שאדם עיוור יקבל הכשרה מגוף שיודע לעבוד עם עיוורים.
אלי אלאלוף: זה במכרז.
מיקי לוי: זה לא יכול להיכנס לחוק.
<קריאה: זה לא יכול להיכנס לחקיקה ראשית.
<תומר נאור: התנועה לאיכות השלטון.
<תומר נאור: הגעתי לדבר על משהו אחר ולכן צר לי שאני מתפרץ.
אלי אלאלוף: אתה כבר תבעת אותנו.
אלי אלאלוף: לא גמרנו בשלום.
<תומר נאור: אני מקווה שבהמשך נדבר על העתירה.
<תומר נאור: מקריירה קודמת אני רוצה לזרוק מילה, אם יותר לי.
<תומר נאור: יכול להיות שאני מפספס אבל חשוב שהדברים יישמעו.
<תומר נאור: עבדתי והתנדבתי הרבה שנים במעון מסילה באורה, מעון נעול לנערות, מעון חסות.
מירב בן ארי: מכירים.
<תומר נאור: מה שחברת הכנסת בן ארי אמרה, זה נכון.
<תומר נאור: השירות הצבאי הוא ניצחון מדהים עבורן.
<תומר נאור: מי שהגיעה לעשות שירות צבאי, מבחינתה השיגה את המטרה הכי גבוהה.
<תומר נאור: אני יודע לומר שהצבא מאוד יודע לעבוד בשלב שקודם לשירות.
<תומר נאור: זאת אומרת, ההנגשה כאשר יש גופים שאחראים להנגיש את השירות לאותן נערות ולהסביר להן במה הוא כרוך.
<תומר נאור: אני תוהה – יכול להיות שזה קיים – אם קיים משהו דומה גם בשירות הלאומי האזרחי ואני שואל.
מירב בן ארי: זאת שאלה מאוד חשובה.
<תומר נאור: קודם לשירות נכנסו 700 נערים ונערות בסיכון לשירות עצמו, עם תקנים או לא, והשאלה היא אם קודם לכן היה מי שפנה, מיתג אותו, הסביר שיש את האופציה, נתן להן אפשרות לדעת שהן יכולות ויכולים גם להגשים את עצמן גם בשירות הלאומי אזרחי כמו בשירות הצבאי, וכי יש אלטרנטיבה ושירות צבאי הוא לא חזות הכול.
<תומר נאור: אני שואל.
<תומר נאור: חלילה אני לא מאשים או תובע אלא אני שואל אם זה קיים ואני אשמח לדעת.
<תומר נאור: תודה.
<ידעיה לוין: אני לא יודע אם זה מעניינו של החוק אבל אני יכול לענות לו.
אלי אלאלוף: אני אשמח.
<ידעיה לוין: אנחנו כזכיינים של משרד הרווחה ובשותפות עם משרד הכלכלה אנחנו מכינים תכנית הכנה לשירות לכ-240 צעירות, מה שנקרא חג"ם.
<ידעיה לוין: כאלה שקיבלו גיוס מיוחד.
<ידעיה לוין: 75 אחוזים מהן הולכות לצבא ו-25 אחוזים לשירות לאומי.
<ידעיה לוין: לא קיים פרויקט דומה לשירות הלאומי.
<ידעיה לוין: זאת אומרת, הזכיינות שלנו היא הכנה לשירות צבאי של צעירות מרקע של סיכון ומצוקה.
<ידעיה לוין: לא קיים פרויקט דומה לשירות לאומי.
אלי אלאלוף: לאור הניסיון שלכם, זה היה רצוי?
<ידעיה לוין: אני אומר מה קורה בפרויקט הזה.
<ידעיה לוין: הן גם לומדות מקצוע.
אלי אלאלוף: מה שאתה עושה למען הצבא.
<ידעיה לוין: לא למען הצבא אלא למען משרד הרווחה.
<ידעיה לוין: אני זכיין של משרד הרווחה במכרז ומשרד הכלכלה שותף לזה.
<ידעיה לוין: הן לומדות מקצוע ועוברות תהליכי העצמה ואחר כך מתגייסות לשירות צבאי.
אלי אלאלוף: מה שאתה עושה לטובת השירות הצבאי, לא היה טוב לעשות למען השירות הלאומי?
<ידעיה לוין: שאלה גדולה.
<ידעיה לוין: אין לי תשובה.
<ידעיה לוין: אני חושב שגורמי הרווחה הם אלה שצריכים לתת את התשובה.
<ידעיה לוין: אני חושב שבחלק מהדברים כן היה נצרך.
אלי אלאלוף: זאת עלות גדולה?
<ידעיה לוין: העלות של הפרויקט במשרד הרווחה הוא מיליון ו-400 אלף שקלים בשנה.
אלי אלאלוף: עבור כמה בנות?
<ידעיה לוין: עבור 240 צעירות.
אלי אלאלוף: 5,000 שקלים לכל צעירה.
<ידעיה לוין: משהו כזה.
<ידעיה לוין: לעניות דעתי נצרך דבר כזה.
אלי אלאלוף: גוף כמו אחרי שעושה הרבה למען גיוס לצה"ל, הוא לא עושה למען גיוס לשירות לאומי?
<ידעיה לוין: לא.
<ידעיה לוין: אני חושב שגוף כמו אחרי, זאת אוכלוסייה שברובה גוף כמו אחרי לא מטפל בה.
<ידעיה לוין: כאשר אנחנו מדברים על צעירים מרקע של סיכון ומצוקה, רובן המוחלט לא מגיעות לגוף כמו אחרי.
אלי אלאלוף: אני מתנצל שמנכ"ל הרשות עזב בדיוק ברגע זה אבל נמצא כאן הסמנכ"ל.
אלי אלאלוף: אני מציע שהדברים ייבדקו.
אלי אלאלוף: ההערה הזאת היא מאוד חשובה.
אלי אלאלוף: גם אם אמרתי דברים בהומור קודם, לא הייתה בהם כוונה.
אלי אלאלוף: לדעתי ההכנה לשירות לאומי היא לא פחותה מבחינת הצורך מאשר לשירות צבאי ובטוח שזה גם לטובת הצעירים אבל גם לטובת המערכת שמתאמצת, קולטת ומקבלת ואחר כך הם נשברים אירי מספר שבועות או מספר חודשים.
אלי אלאלוף: אני חושב שכדאי שתבדקו את זה ותאמצו את הדרך, אולי לא באותה תכונת כי זאת לא אותה מתכונת.
אלי אלאלוף: אני מבין שהם לומדים מקצוע לקראת התפקיד שימלאו בצה"ל.
אלי אלאלוף: אצלכם זה שונה ואני מבקש לבדוק את זה.
אלי אלאלוף: לדעתי זה הכרחי.
אלי אלאלוף: תודה למירב שהעלתה את נושא ההדרכה שהוא לא פחות חשוב אלא אולי יותר חשוב מהשירות הרגיל מפני שבהכשרה יש התמודדות עם הקשיים האמיתיים של כל ילד וילדה.
אלי אלאלוף: אני אשמח לקבל דיווח בקרוב בנושא הזה של ההכשרה וההכנה של הצעירים לפני גיוס ממשי.
<נעה בן שבת: השאלה אם זה לא יכול להיות במסגרת הסעיף הזה כשאנחנו אומרים "מתן שירותי תמיכה וסיוע נלווים לרבות דיור".
<נעה בן שבת: את רוצה לומר שזה גם לאנשים שמשרתים וגם למועמדים לשירות?
<יעקב עמר: אני חושב שהשלב הבסיסי הזה של ההכנה של כל התקופה הזאת, אני לא חושב שהוא במנדט שלנו בתוך התהליך.
אלי אלאלוף: לא, אתה טועה.
אלי אלאלוף: אני מכיר את הקד"צים בצה"ל ואני הקמתי מערכות לא קטנות למקומות מאוד כביכול לא סודיים.
אלי אלאלוף: אני ראיתי שבהסכמת האנשים, יכולים לקבל הכשרה לפני הליכה לגיוס כלשהו ואת זה עושה חיל האוויר, חיל המודיעין וחיל חימוש.
<יואב ארבל: כמו שהבנתי מידעיה, משרד הרווחה עושה את זה לגבי הצבא.
<יואב ארבל: לא הצבא עושה את זה.
אלי אלאלוף: גם הצבא עושה את זה.
אלי אלאלוף: מגשימים וכל השמות האלה, זה לפני גיוס.
<דרור גרנית: ברשות אדוני, אני חושב שזה רותם את העגלה לפני הסוסים.
<דרור גרנית: המתנדבים מגיעים להתנדב לשירות הלאומי רק אחרי שהם קיבלו פטור מהצבא.
אלי אלאלוף: אל תקשור את זה בזה.
<דרור גרנית: לא יתכן שנבוא לנער או לנערה לפני שהם בכלל התגלגלו לצו ראשון.
אלי אלאלוף: אחרי שהגיעו.
<דרור גרנית: אבל עד שהם מגיעים לפטור, זה כבר שלב אחר.
אלי אלאלוף: אתה תמשיך להגיד מה שאתה רוצה ואני אומר מה שאני רוצה ובסוף אני אקבל תשובה למה שאני רוצה.
אלי אלאלוף: לפני גיוסו לשירות הלאומי, ולא חשוב הגיל ולא חשוב כל התהליך שעשה לפני כן, אם הוא זקוק להדרכה מיוחדת, הוא חייב לקבל אותה לפני שהוא מתחיל את השירות שלו.
אלי אלאלוף: זה לא קשור לכל הדברים האחרים שאתה אומר שכאילו מסבכים.
אלי אלאלוף: אני לא מסבך.
אלי אלאלוף: ילד או ילדה מגיעים לשירותה לאומי, אומרים להם שהיה רצוי שהם יעשו הכנה של חודש, שבוע או משהו, ורק לאחר מכן להכניס אותם.
<דרור גרנית: זאת ההכשרה שאנחנו נותנים.
<דרור גרנית: ההכשרה הזאת מופיעה בחקיקה.
מירב בן ארי: לא מדובר על זה שהלכו למשרד החינוך ועכשיו ילמדו אותם מקצוע.
מירב בן ארי: מדובר על לעשות סוג של מכינה, משהו שיכניס אותם לעניין של השירות הלאומי אזרחי.
מירב בן ארי: כשאתה מדבר על ההכנה שלך, זאת הכנה שאני כבר יודעת שלצורך השירות הלאומי אני משובצת למשרד החינוך ועכשיו תעשו לי הכשרה ספציפית, תראו לי את הבית שלי, תראו לי איפה אני הולכת להיות.
מירב בן ארי: דרך אגב, שאלתי הרבה פעמים כמה נשר יש מנוער בסיכון, כמה נשר יש מצרכים מיוחדים, וגם לא קיבלתי על כך תשובות.
מירב בן ארי: בהנחה שאנחנו יודעים שזה נוער שמראש אנחנו מכירים אותו ומראש יודעים שמסגרות קשות לו, השאלה היא אם אנחנו עושים לו איזשהו הכנה בכלל לשירות לאומי.
מירב בן ארי: עזוב את זה שלמשרד החינוך ספציפית יש תפקיד.
אלי אלאלוף: אני התחייבתי להפסקה ואנחנו נעשה אותה.
אלי אלאלוף: אני יודע שיש עוד דברים קטנים שאתם רוצים התייעצות כדי לסגור אותם.
אלי אלאלוף: אם יש דברים סגורים, תודיעו.
אלי אלאלוף: אם יש דברים בהם אתם רוצים עוד להתייעץ, קחו אותם הביתה.
שלום ג'רבי: עדכון ליושב ראש.
שלום ג'רבי: ידעיה החזיר לי תשובה עכשיו.
שלום ג'רבי: השנה במשרד הביטחון יש אחד בעל צרכים מיוחדים, לא נוער בסיכון, ובשנה הבאה יש עשרה.
שלום ג'רבי: נוער בסיכון הם לא רוצים בגלל בעיית סיווג.
מירב בן ארי: אולי לא היה להם לומר שהמספר הוא אפס.
שלום ג'רבי: זה אצל ידעיה.
שלום ג'רבי: לא אצלם.
מירב בן ארי: עכשיו אחד ובשנה עשרה בעלי צרכים מיוחדים.
מירב בן ארי: נוער בסיכון לא רוצה להיות במשרד הביטחון.
שלום ג'רבי: משרד הביטחון לא רוצה נוער בסיכון.
מירב בן ארי: ויש 320 תקנים.
<ידעיה לוין: בדרך כלל לצעירים עם רקע של סיכון, קשה להם לעבור את הסיווג.
<ידעיה לוין: התהליכים במשרד הביטחון הם לתהליכים מורכבים ובדרך כלל קשה להם לעבור את הסיווג.
<ידעיה לוין: יש מקום לזה שיהיו שם יותר.
<ידעיה לוין: לעניות דעתי יש מקום שיהיו יותר.
מירב בן ארי: זה המשרד עם הכי הרבה משאבים, יותר משירות בתי הסוהר, יותר מהמשטרה, יותר ממשרד החינוך למרות שהתקציב שם מתקרב, והוא ממדר את הנוער בסיכון בתואנות מגוחכות של סיווג.
מירב בן ארי: אנחנו מדברים על נוער בסיכון שבסך הכול היה קשה לו להתגייס לצבא.
מירב בן ארי: ממדרים גם את האוכלוסיות המיוחדות.
מירב בן ארי: לא סתם התעקשתי כאן במשך שלושה דיונים שייתנו את הנתונים ולא סתם שמענו שיש אדם אחד עם מוגבלות ואפס נוער בסיכון.
אלי אלאלוף: כפי שאני מכיר אותך, את יודעת למצוא את הבמה הגבוהה ביותר כדי לתקוף את הנושא.
מירב בן ארי: זה פשוט עצוב.
מירב בן ארי: זאת תעודת עניות למשרד הביטחון.
אלי אלאלוף: יש לכם איזה סיכום שאתם רוצים להביא לידיעה?
<אורי שיינין: הייתה הצעה של משרד הרווחה אבל היא לא מקובלת כרגע על הרשות ולכן נצטרך להמשיך לדון בה.
<אורי שיינין: אני אומר בגדול.
<אורי שיינין: החוק בנוי כאשר כמעט ואין שם התייעצויות עם עוד שרים.
<אורי שיינין: הסיבה לכך היא לא בגלל שאין משמעויות והשלכות לגורמים אחרים.
<אורי שיינין: אני אומר כמשרד האוצר שכמעט כל התקנות כאן הן תקנות תקציביות ובכל אופן לא התעקשנו לשים את שר האוצר בפנים.
<אורי שיינין: הבחירה הייתה כדי לוודא שיכולת הבאת התקנות לכנסת תהיה תלויה בשר אחד והוא יצטרך לתת דין וחשבון אם הן לא מגיעות ובצורה כזאת אפשר להגיע בצורה חלקה ומהירה.
<אורי שיינין: אם משרדים מסוימים רוצים בתקנות מסוימות להכניס את עצמם, אנחנו נצטרך שכל המשרדים הרלוונטיים יקבלו את חובת ההתייעצות וההסכמה.
<אורי שיינין: אני לא בעד הגישה הזאת, אבל אם היא נכנסת, היא תיכנס במלואה ולא בחלקה.
<נעה בן שבת: התקנות האלה של 16 ו-16, אמרנו שהשר יקבע בלי אישור הוועדה.
<נעה בן שבת: השאלה אם צריך את אישור הוועדה כי אישור ועדה יכול לומר שהנה, יושבים כאן כל המשרדים ואנחנו ממילא מקיימים אתם הליך היוועצות.
אלי אלאלוף: למה הרשות מתנגדת להתייעצות?
<יואב ארבל: אדוני, נתת לנו שישים ימים ואחר כך תשעים ימים.
אלי אלאלוף: אתה רוצה 120 ימים?
<יואב ארבל: כאשר מדובר על תקנות, מהלך של התייעצות עם שני משרדים והסכמה של משרד אחר, זה דבר שלוקח הרבה מאוד זמן.
<יואב ארבל: אנחנו רוצים לפשט את ההליכים.
אלי אלאלוף: יהיו התייעצות ולא יותר מ-120 ימים.