GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירב בן ארי: יש כאן מצב שמישהו שמקבל הבטחת הכנסה, אומר לעצמו למה אני אלך ללמוד, כי ברגע שאני לומד או לומדת, לוקחים לי את הכסף.
מירב בן ארי: לפני כמה שנים – אני אתחיל ואתם הביטוח הלאומי תמשיכו, אבל אני למדתי את החומר – עשו מהלך מול החד הוריות.
מירב בן ארי: כנראה שהיה כאן מישהו שבאמת בא לקדם אותן ובצדק.
מירב בן ארי: אמרו להן שהן ילכו ללמוד ולא יפגעו להן בהבטחת ההכנסה.
מירב בן ארי: בדקתי מול הביטוח הלאומי ולפי מה שיש היום הבנתי שכרגע, למרות שעשו את התהליך הזה, יש רק 19 נשים חד הוריות שלומדות והמדינה ממשיכה לשלם להן הבטחת הכנסה.
מירב בן ארי: זאת אומרת, אנחנו מדברים כאן על סכומים נמוכים.
מירב בן ארי: עידית לב מרבנים למען זכויות אדם סיפרה לי על מקרה מאוד מעניין של אישה, גברת קדם.
מירב בן ארי: ייאמר לזכותם שהם ליוו אותה כאשר כמעט שללו לה את הקצבה.
מירב בן ארי: הדבר היפה שסימנתי כאן, וזה מאוד חשוב לי לומר, שבשנים לאחר סיום הלימודים גברת קדם לא חזרה לקבל הבטחת הכנסה.
מירב בן ארי: זאת אומרת שבסוף המטרה שלנו היא שהחבר'ה האלה יתנתקו אבל יתנתקו בצורה מושכלת, שתהיה להם תעסוקה כך שלא יצטרכו את הבטחת ההכנסה.
מירב בן ארי: מה שעשינו כאן זה שהלכנו ולקחנו את החבר'ה שמקבלים הבטחת הכנסה, לא נתנו להם שום עידוד ללכת ללימודים אקדמיים ובכך בעצם שכחנו שבאמצעות הלימודים האקדמיים אפשר יהיה להוציא אותם ממעגל מקבלי הבטחת הכנסה.
מירב בן ארי: בגלל שאני מחוברת היטב למשרד האוצר ואני מבינה גם את ההיגיון, היה לי חשוב שהם יבואו לכאן.
מירב בן ארי: תבינו, אנחנו מדברים כאן על סכומים מאוד מאוד נמוכים.
מירב בן ארי: מצד שני מדובר באג'נדה חברתית מאוד חשובה גם לי, גם למפלגה שלי ואני בטוחה שגם לשר שהיא איך אתה מוציא אנשים ממעגל מקבלי הבטחת הכנסה למקום טוב, למקום של תואר ראשון, למקום של אפילו לימודים מתקדמים.
מירב בן ארי: זאת אומרת, לא סתם להוציא אנשים ממעגל הבטחת הכנסה כדי שהם ילכו לעבוד במקצוע רגיל אלא שהם יוכלו באמת להיות בעלי תואר ראשון.
מירב בן ארי: היום, בטח ביום הסטודנט, אנחנו יודעים שהיום בחינת בגרות לא רלוונטית לעבודה הכי פשוטה והיום ברוב מקומות העבודה מבקשים ממך תואר ראשון.
מירב בן ארי: אם אנחנו משאירים ומנציחים אותם כמקבלי הבטחת הכנסה, אנחנו פשוט הולכים ובשנת 2016 הופכים מגזר שלם של חבר'ה צעירים – אגב, יש לנו גם את המספרים ותכף נדבר עליהם והם לא רבים – ומשאירים אותם במעגל העוני, במגל של מקבלי הקצבאות.
מירב בן ארי: אם יש משהו שלמדתי אחרי עשר שנים בעבודה עם נוער בסיכון, עבודה ממנה באתי, זה שלצאת מהמעגל, אותו ילד שגדל בשכונה וגדל במשפחה חד הורית וכולי, הדרך היחידה באמת לצאת מהמעגל היא פשוט לצאת מהמעגל וזה קשה מאוד לצאת ממנו.
מירב בן ארי: קשה מאוד לצאת החוצה ולהגיד שהנה, עכשיו אני יוצא משם ואני בונה לעצמי חיים חדשים, כאלה שלא ראיתי בבית.
מירב בן ארי: לכן מבחינתי זה נושא חשוב.
מירב בן ארי: אני רוצה להתחיל עם ביטוח לאומי, עם משרד הרווחה, לאור העובדה שאת כל השותפות הזאת התחלתי אתם.
מירב בן ארי: נתחיל עם אורנה, מנהלת אגף הבטחת הכנסה במוסד לביטוח לאומי.
<אורנה וורקוביצקי: אני מנהלת אגף הבטחת הכנסה וסגנית המנכ"ל, גמלאות, בביטוח הלאומי.
<אורנה וורקוביצקי: אני אשמח מאוד אם נוכל לקדם תיקון חקיקה שיחיל את הכלל שחל היום על החד הוריות על כלל מקבלי הבטחת הכנסה.
מירב בן ארי: ספרי לנו גם ממתי זה חל לגבי החד הוריות.
<אורנה וורקוביצקי: נדמה לי בסביבות 2005-2006.
<אורנה וורקוביצקי: זאת הייתה הצעת חוק פרטית שקידמו אותה בכנסת.
<אורנה וורקוביצקי: ההצעה המקורית גם הייתה להחיל את זה על כלל מקבלי הבטחת הכנסה אבל בסופו של דבר החליטו להתחיל עם החד הוריות.
<אורנה וורקוביצקי: התנאים הם ממש לא קלים.
<אורנה וורקוביצקי: חד הורית שמקבלת הבטחת הכנסה יכולה לצאת ללימודים על-תיכוניים ולהמשיך לקבל את הגמלה בתנאים הבאים: קודם כל, היא קיבלה 16 חודשים מתוך עשרים חודשים שקדמו לתחילת הלימודים את הגמלה להבטחת הכנסה.
<אורנה וורקוביצקי: זאת אומרת, התיקון הזה בא לעודד אנשים שמקבלים כבר הרבה זמן גמלת קיום ורוצים לצאת ממעגל העוני בו הם נמצאים.
<אורנה וורקוביצקי: הוא לא מיועד לסטודנטים שבכלל לא היו במערכת ורוצים להגיש תביעה להבטחת הכנסה ואלה נדחים על הסף כי התנאי חייב להתקיים, 16 חודשי גמלה מתוך עשרים חודשים שקדמו לתחילת הלימודים.
מירב בן ארי: עוד לפני שהיא רצתה להירשם ללימודים.
<אורנה וורקוביצקי: בדיוק, כי זה מיועד רק למי בתוך המערכת הרבה זמן.
<אורנה וורקוביצקי: התנאי השני, שהוא גם תנאי לא פשוט, שאנחנו נתמוך בה עד 36 חודשים.
<אורנה וורקוביצקי: זאת אומרת, אם היא מחליטה לפרוס את הלימודים שלה מעבר לכך, וזה מה שקורה בדרך כלל, היא לא יכולה לקבל יותר מאשר 36 חודשים.
<אורנה וורקוביצקי: התנאי השלישי שגם הוא בעייתי, זאת אומרת, הוא לא כל כך קל, זה לא פוטר אותה לחלוטין ממבחן תעסוקה.
<אורנה וורקוביצקי: היא עדיין חייבת במקביל לעמוד במבחן תעסוקה, או לעבוד ושכרה הנמוך יזכה אותה בהשלמת הכנסה, או שהיא מחוסרת עבודה והיא צריכה להתייצב בלשכה ולקבל הצעת עבודה.
<אורנה וורקוביצקי: אנחנו חותרים לכך שגם מבחן התעסוקה יתחשב בשעות הלימודים.
מירב בן ארי: זאת אומרת, החד הורית צריכה להגיע פעם בשבוע ולחתום בלשכה.
<אורנה וורקוביצקי: נכון.
מירב בן ארי: זה בהנחה שאין לה עבודה.
<אורנה וורקוביצקי: לצערי נאלצנו לדחות כמה עשרות מדי שנה בגלל שהן לא עמדו בתנאים, או בגלל שהיא עומדת בתנאים שיש לה עשרים מתוך עשרים, שלוש שנות לימודים וכולי, אבל מה לעשות, היא לא חד הורית, או הפוך – היא חד הורית אבל אין לה את התנאים.
<אורנה וורקוביצקי: זאת אומרת, באמת נאלצנו לדחות מקרים שאין ספק שאם כן היינו מאפשרים להן את הלימודים, היינו נותנים להן איזושהי נקודת אור לצאת מהמצוקה בה הן נמצאות.
<אורנה וורקוביצקי: לא מדובר באנשים רבים אבל בשביל כל אחד זאת הצלה.
<אורנה וורקוביצקי: זה באמת גלגל הצלה רציני משום שמדובר באנשים, ברובם, שנמצאים במצוקה זמנית או מתמשכת של בעיות מחיה, בעיות כלכליות וקשה להם מאלף ואחת סיבות שגרמו להם להגיע למצב הזה.
<אורנה וורקוביצקי: אם מישהו מהם אוגר את הכוחות הנפשיים ומחליט החלטה שהיא לא פשוטה – אלה לא גילי 18 או 20 אלא קצת יותר מבוגרים שמחליטים בכל זאת לעשות מאמץ ולקחת את עצמם בידיים, לנסות לצאת מהמעגל בו הם נמצאים, לצאת ללימודים ולרכוש השכלה גבוהה כדי שיהיה להם קרש קפיצה רציני יותר למעגל התעסוקה – לצערי הרב אנחנו היום נאלצים לחסום חלק מהם.
מירב בן ארי: ספרי לנו כמה פניות מתקבלות לביטוח לאומי במשך שנה, פניות של נשים כאלה שעומדות בקריטריונים ורוצות לצאת ללימודים.
מירב בן ארי: נשים וגברים, לא קשור לחד הוריות.
<אורנה וורקוביצקי: יש לנו בסביבות 800 פניות בשנה ואנחנו נאלצים להפסיק את הגמלה או לדחות אבל לא כולן בגלל לימודים גבוהים אלא חלקן הן של תלמידי ישיבות.
<אורנה וורקוביצקי: בואי נגיד שמדובר בחמישים אחוזים לפחות כך שמדובר בסביבות ה-400 ולא יותר של מקרים שנאלצנו לדחות.
<אורנה וורקוביצקי: אני לא יודעת כמה מתוך ה-400 היו עומדים בתנאים של החד הוריות והיינו יכולים להמשיך לשלם להם, אבל מדובר בסך הכול בכמה עשרות בשנה ולא יותר מכך.
מירב בן ארי: אם אנחנו רוצים להחיל את זה על נשים שהן לא חד הוריות, שהן מקבלות הבטחת הכנסה, או גברים, ניקח לצורך העניין גבר שמקבל הבטחת הכנסה, מה את מציעה?
<אורנה וורקוביצקי: אותם תנאים.
<אורנה וורקוביצקי: אני לא חושבת שצריך להפלות בין חד הוריות לשאר הרכבי המשפחה.
מירב בן ארי: למה מראש הפלו בין חד הוריות לגברים ונשים?
<אורנה וורקוביצקי: החד הוריות, זה גם גבר וגם אישה.
מירב בן ארי: משפחות חד הוריות.
<אורנה וורקוביצקי: לדעתי אלה היו שיקולים כלכליים.
<אורנה וורקוביצקי: היו הרבה מאוד חוקים ונהלים שבאו לעודד משפחות שיש בהן רק אדם אחד שמפרנס, לעודד אותם לצאת ולעבוד ולהעצים את עצמם ולרכוש כלים ברמה גבוהה כדי להשתלב בעבודה.
מירב בן ארי: זה נכון שבשנת 2015, רק 19 חד הוריות?
<אורנה וורקוביצקי: כן.
מירב בן ארי: ביניהם יש גם גברים חד הוריים?
<אורנה וורקוביצקי: אולי אחד.
<אורנה וורקוביצקי: רובן נשים.
מירב בן ארי: 19?
מירב בן ארי: מה העלות להמשיך לתת להם הבטחת הכנסה?
<אורנה וורקוביצקי: זה בערך 2,700 שקלים לחודש.
מירב בן ארי: זאת הקצבה.
<מאירה בסוק: בדקתם למה כל כך מעט פנו?
<אורנה וורקוביצקי: זה לא שהם פנו מבחוץ.
<אורנה וורקוביצקי: אלה אנשים מתוך המערכת.
<אורנה וורקוביצקי: התנאים הם לא תנאים.
<אורנה וורקוביצקי: הן צריכות לשלם שכר לימוד, הן צריכות גם לגדל ילדים וגם לעבוד וללמוד, וזה לא פשוט.
מירב בן ארי: אין לי בעיה עם התנאים שנקבעו.
מירב בן ארי: אחרי שנחשפתי לעבודת הביטוח הלאומי – וייאמר לזכותם שהם גם עובדים על זה שם – זה עניין של מיצוי זכויות.
מירב בן ארי: הרבה אנשים ונשים במדינת ישראל לא יודעים את הזכויות שלהם ואני יודעת שהם עובדים על זה בביטוח הלאומי, גם מבחינת אתר האינטרנט.
מירב בן ארי: אני חושבת שזה מספר מאוד מאוד נמוך ולכן הדגשתי זאת אבל הדגשתי זאת גם בגלל שהעלות שלו היא באמת נמוכה.
מירב בן ארי: ראיתי שיש כאן עשרה תיקים של חד הוריות שהחלו ללמוד בהשכלה הגבוהה.
<אורנה וורקוביצקי: ב-2015.
מירב בן ארי: ולשתיים הפסיקו את התכנית בשל סיבות של הקריטריונים.
מירב בן ארי: דרך אגב, מאוד מעניין אותי לדעת, בטח אתם צריכים לבדוק את זה ואשמח אם תבדקי, כמה מתוך אותן נשים – אני אומרת נשים למרות שיש גברים אלא שהרוב הן נשים – באמת הצליחו לצאת ממעגל מקבלי הבטחת הכנסה.
<אורנה וורקוביצקי: אנחנו צריכים לעבד את הנתונים האלה.
מירב בן ארי: כדאי לבדוק את זה.
מירב בן ארי: אני נתתי כאן את הדוגמה של הגברת.
מירב בן ארי: לא נראה לי שזאת בעיה לבדוק את זה.
מירב בן ארי: לא מדובר במאות נשים.
מירב בן ארי: שמענו את הדברים.
מירב בן ארי: אני רוצה לשמוע את ההתייחסות של ארדיטי, יושב ראש התאחדות הסטודנטים.
מירב בן ארי: ספר לנו מה אתה שומע ומה אתה מתרשם.
<גלעד ארדיטי: בוקר טוב.
<גלעד ארדיטי: תודה על הדיון.
<גלעד ארדיטי: אני חושב שבפתיח שלך נגעת בעיקרי הדברים.
<גלעד ארדיטי: בסופו של דבר אנחנו לא מדברים כאן עכשיו על אוכלוסיית ענק שאנחנו רוצים להכניס למערכת ההשכלה הגבוהה אלא אנחנו מדברים על אותם שוליים, שאלה האוכלוסיות המוחלשות ביותר ואנחנו רוצים לתת להן את המדרגה להצליח להיכנס למערכת ההשכלה הגבוהה.
<גלעד ארדיטי: אני חושב שהשאיפה של מדינת ישראל צריכה להצליח להכניס את אותם אנשים כדי לתת להם חכות ולא דגים כך שכאשר הם יסיימו את התואר, הם לא יצטרכו להמשיך להיות מקבלי הבטחת הכנסה.
מירב בן ארי: אתה כבר הרבה זמן בהתאחדות.
מירב בן ארי: נתקלת כבר בסיפור הזה של הבטחת הכנסה?
<גלעד ארדיטי: בדרך כלל זה בשוליים.
<גלעד ארדיטי: יותר מזה, אני חושב שיש כאן גם הרבה עניין של מודעות.
<גלעד ארדיטי: אנחנו מכירים את זה שבסופו של דבר אותן אוכלוסיות הן בדרך כלל אוכלוסיות שבכלל לא מאמינות שהן אלה שיכולות להיכנס לתוך מערכת ההשכלה הגבוהה והן פוסלות את עצמן מראש.
<גלעד ארדיטי: אני חושב שאורנה מהביטוח הלאומי נגעה בזה.
<גלעד ארדיטי: ככל הנראה זה לא רק יושב בהבטחת הכנסה אלא ככל הנראה אלה מרכיבים שהם מסתכלים עליהם, צריכה להיות שאיפה לבנות תכניות עוד יותר מורכבות מזאת לכניסה לתוך מערכת ההשכלה הגבוהה בדיוק לאותן אוכלוסיות.
<גלעד ארדיטי: אני חושב שצעד ראשון הוא שבן אדם לא ירגיש שמחזירים אותו אחורה כשהוא עושה את זה, אבל הצעד הבא צריך להיות איך אנחנו נותנים להם מערכת תומכת מלאה בשאיפה לשנות את הסטטוס בו הם נמצאים בחיים.
מירב בן ארי: ראיתי שעשיתם איזשהו סקר שהוא מאוד מאוד ארוך, 127 עמודים, על העניין הזה של סטודנטים עניים בהגדרה.
מירב בן ארי: זאת אומרת, אם היית עכשיו מסתכל על 300 אלף הסטודנטים שיש לנו לתואר ראשון, כמה מתוכם באחוזים במעמד סוציו אקונומי נמוך.
<גלעד ארדיטי: אם אני זוכר, אני חושב שסביב ה-15 אחוזים, אבל אני לא זוכר בעל פה.
<גלעד ארדיטי: שוב, זאת שאלה איך מחשבים את זה.
<גלעד ארדיטי: נראה לי אלה היו המספרים אבל אני לא רוצה לומר סתם מספרים.
מירב בן ארי: לפני שאני מעבירה את רשות הדיבור לנציג האוצר, יש עוד מישהו שרוצה להתייחס?
<שלמה גרוסמן: בקצרה.
<שלמה גרוסמן: אני מודה לחברת הכנסת.
<שלמה גרוסמן: אני פרופסור שלמה גרוסמן, נשיא מכללת אשקלון ויושב ראש ור"מ, המכללות המתוקצבות.
<שלמה גרוסמן: אנחנו מונים כ-22 מכללות.
<שלמה גרוסמן: ברור שהחוק הזה של הבטחת הכנסה – אנחנו היינו בין היוזמים בשינויו כדי שההחלטה שהתקבלה, שכניסה לאוניברסיטה של סטודנט גורמת לשלילת זכותו להבטחת הכנסה – היא למעשה פוגעת בנגישות.
<שלמה גרוסמן: המטרה המרכזית שלנו לאורך כל הדרך היא להגביר את נגישות הסטודנטים, בפריפריה ובכל מקום.
<שלמה גרוסמן: ברור שמקורות ההכנסה של הסטודנט באותו רגע שהוא נרשם למכללה או לאוניברסיטה, אם הם נשללים ממנו על ידי אי הבטחת הכנסה, קשה לו מאוד להתמודד עם המערכות.
<שלמה גרוסמן: אני חושב שהתיקון המוצע וכל מה שקשור בכך כדי להגדיל את הנגישות, יביא לכך שהסטודנטים יוכלו ללמוד בניחותא.
<שלמה גרוסמן: אצלנו יש את כל הנושא של אימהות חד הוריות ואנחנו מסייעים להן אבל אני חושב שגם החוק הזה יסייע בעדן.
<שלמה גרוסמן: בסיכומו של דבר אני רוצה לברך את כל מי שקשור בשינוי החוק הזה להבטחת הכנסה של הסטודנט.
<שלמה גרוסמן: חשוב מאוד שגם אם הוא מתקבל ללימודים, הוא יהיה חד משמעי זכאי לתשלום הזה.
מירב בן ארי: האוצר, אורי שיינין.
מירב בן ארי: תגיד לנו מה אתה חושב, מה אתה מציע, במה אתה מוכן לעזור לנו.
<אורי שיינין: ראשית, אני מברך על הדיון.
<אורי שיינין: אני חושב שסוגיית הנגישות להשכלה הגבוהה שפרופסור גרוסמן העלה כאן היא סוגיה שהיא בראש סדר העדיפויות של משרד האוצר ובאה לידי ביטוי כבר בצעדים שעושים בחינוך היסודי, בחינוך הפורמלי והבלתי פורמלי.
<אורי שיינין: חברת הכנסת מודעת לחלק מהמהלכים, כך שאני לא צריך לפרט אותם כאן.
<אורי שיינין: הסוגיה הזאת היא סוגיה מאוד מאוד מהותית וקריטית.
<אורי שיינין: השאלה שאנחנו שואלים ומעלים תמיד על נס היא באיזה כלי להשתמש עבור איזו אוכלוסייה.
<אורי שיינין: אני לא רואה כאן את נציג ות"ת ואני מעריך שהוא יוכל לספר יותר ממני על המלגות ועל התקציבים הייעודיים לאוכלוסיות המוחלשות.
מירב בן ארי: גם ארדיטי יכול לספר לנו.
<אורי שיינין: אני רק יכול לספר על החלטה שעברה רק לאחרונה שהקצתה 121 מיליון שקלים ל-4,000 סטודנטים שאמנם הם לא יקבלו את אותו סכום כמו בהבטחת הכנסה אבל אלה סדרי גודל של כ-12-13 אלף שקלים ל-4,000 סטודנטים.
<אורי שיינין: זאת אומרת, זאת לא סוגיה שנכנסת לקרן זווית ואף אחד לא עוסק בה.
<אורי שיינין: לא, הסוגיה הזאת היא על השולחן והיא בראש סדר העדיפויות ומטפלים בה.
<אורי שיינין: השאלה האם כלי שנעשה בו שימוש באופן מאוד מינורי, שהוא כלי של הבטחת הכנסה, הוא הכלי שמתאים לשימוש גם עבור אוכלוסיית הסטודנטים.
<אורי שיינין: אנחנו בדעה שבאופן רוחבי הכלי הזה הוא לא מתאים ואני חושב שאנחנו בדעה משותפת.
<אורי שיינין: אני לא מכיר גורם בממשלה שחושב אחרת, כולל מה שאמרה גברת אורנה וורקוביצקי הציגה ובזה אנחנו בדעה אחת.
<אורי שיינין: אני כן אומר שמה שהביטוח הלאומי העלה כאן, כן נמצא בדיונים פנימיים.
<אורי שיינין: אני חייב להודות שנטיית הלב הראשונית שלנו הייתה חד משמעית לא להיכנס להרפתקה הזאת כי הכלים של הבטחת הכנסה, יש להם מטרה אחת והיא מעוגנת בחקיקה והיא מוסדרת בצורה מאוד מאוד ברורה.
<אורי שיינין: כשמישהו רוצה לצאת להשכלה גבוהה, אתה רוצה לעזור לו ואתה רוצה לסייע לו, ואתה רוצה לסייע לו באופן ישיר ובאמצעות מלגות ישירות.
<אורי שיינין: זאת הדרך הנכונה שאנחנו רואים.
<אורי שיינין: עם זאת, כמו בכל מערכת צצים ועולים דברים כך שאומרים שאולי צריך לחשוב על כלי יצירתי.
<אורי שיינין: יכול להיות שנצטרך לחשוב על איזשהו כלי יצירתי שמאפשר לאנשים שנמצאים באופן ממושך בתוך מערכת הבטחת הכנסה לצאת משם ולהגיע להשכלה.
<אורי שיינין: לומר לך שזה בהכרח יהיה דרך הבטחת הכנסה – אני אומר לך את האמת, נטיית הלב שלנו היא לא.
<אורי שיינין: האם לתת לאותם סטודנטים שירצו, לאותם אנשים שנמצאים בתוך מערכת הבטחת הכנסה איזה שהם תמריצים כלכליים שיגרמו להם לא לוותר על החלום, לא לוותר על הרצון להתקדם בחיים ולצאת להשכלה הגבוהה.
<אורי שיינין: חד משמעית כן.
<אורי שיינין: זה על השולחן.
<אורי שיינין: לומר לך שיש לי כרגע את הפתרון?
<אורי שיינין: התשובה היא לא.
<אורי שיינין: האם אנחנו יושבים על זה גם יחד עם ביטוח לאומי?
מירב בן ארי: אנחנו מכירים כבר לפחות שנה.
<אורי שיינין: ישבנו לפני פסח, אם אני זוכר נכון.
<אורי שיינין: מבחינתנו זה מסוג הדברים עם עלות תקציבית שיכולה להיות עשרות בודדות.
<אורי שיינין: אני מקווה שאם זה יצליח, אלה לא יהיו עשרות בודדות אלא מאות אנשים שבאמת יכולים לצאת מהבטחת הכנסה ואכן יצאו.
<קריאה: קשה לי להאמין.
<אורי שיינין: בסוף לכולנו יש את אותה מטרה.
<אורי שיינין: אנחנו לא רוצים יישארו בהבטחת הכנסה ולא יצאו להשכלה גבוהה.
מירב בן ארי: תודה רבה לחבר הכנסת עבדאללה אבו מערוף שהצטרף אלינו.
מירב בן ארי: אני מעריכה את השולחן העגול הזה.
מירב בן ארי: אני מודה שאין כאן הרבה אנשים, לא צפוף כאן ולכן אפשר לעשות שיח אמיתי, אבל אני רוצה לומר משהו.
מירב בן ארי: דיברת על פתרון יצירתי, דיברת על כלים, ואני רוצה לומר שלאור העובדה שאפילו בחד הוריות, עליהן דיברנו לפני כמה דקות, הגענו למסקנה שיש 19 כאלה, אני רוצה להציע משהו גם לפרוטוקול וגם לך.
מירב בן ארי: כמובן אנחנו לא נסיים כאן אלא נשב בקבוצות קטנות ונעבוד על זה.
מירב בן ארי: השאלה שלי היא אם היית בוחן אפשרות לפיילוט, ואני אתן דוגמה.
מירב בן ארי: אני עשיתי עכשיו תכנית לסיוע לצעירים וצעירות חסרי בית יחד עם משרד השיכון ובפיילוט הזה אמרו לי שיש לי נקודה שתיים מיליון שקלים, שזה לא הרבה כסף, אבל לצורך העניין זה סיוע.
מירב בן ארי: אני נותנת את זה כדוגמה.
מירב בן ארי: זה אלף שקלים לצעיר חסר בית במשך כל חודש, 24 חודשים, וכשעשינו את החישוב, הגענו למסקנה שיש לנו מאתיים כאלה.
מירב בן ארי: אם נראה שאלפי חסרי בית בישראל הגיעו, נשב שוב פעם עם האוצר והשיכון ונעשה תכנית.
מירב בן ארי: בגלל שאני מכירה אותך ויודעת שיש לך פתרונות יצירתיים, אני אומרת וגם בגלל שכבר ראינו מה קרה עם החד הוריות.
מירב בן ארי: החד הוריות עליהן אורנה מדברת הן מ-2005 כך שאנחנו מדברים על 12 שנים.
<אורנה וורקוביצקי: המספר הזה הוא נכון להיום.
מירב בן ארי: בחשיבה שלנו, זה צריך להיות סוג של פיילוט.
מירב בן ארי: יש לנו הרי בעיה של מיצוי זכויות.
מירב בן ארי: יש לנו בעיה של אנשים שמקבלים הבטחת הכנסה ובוא נגיד שלא בראש מעייניהם ללמוד לתואר ראשון.
מירב בן ארי: אני מודה שאני מכירה את זה כי אצלי הייתי צריכה לשכנע את החבר'ה שלי למה צריך אוניברסיטה ולמה צריך מכללה.
מירב בן ארי: אולי אם היינו עושים את זה כסוג של תקציב מוגדר וסוג של פיילוט, אולי היינו בודקים האם באמת יש לנו נכונות מצד הציבור הישראלי שמקבל הבטחת הכנסה לעשות את זה.
<אורי שיינין: אני אענה בשני חלקים.
<אורי שיינין: האוכלוסייה הזאת שלכאורה מונה כמה עשרות, יכול להיות שהיא מונה יותר, לעשות איזשהו צעד בכיוון שלהם, אני חושב שהכיוון שמציעה חברת הכנסת, קרי לעשות איזשהו פיילוט שמגדיר איזשהו איקס כסף לתכנית הזאת לתקופת זמן מוגדרת, אנחנו הולכים ועושים תכנית, זה נראה לי הכיוון.
<אורי שיינין: ברור שלבוא ולעשות צעד כאילו אנחנו יודעים מה יקרה מחר בבוקר והצעד הנכון הוא 1, 2, 3, אני לא חושב שכל החכמה נמצאת, בכל אופן לא אצלי, ולכן ברור שהדרך הנכונה היא לעשות את זה במסגרת פיילוט.
<אורי שיינין: שוב אני אומר שבסוף צריך לחשוב אם בכלל, ואם עושים, איך לעשות.
<מאירה בסוק: שתי הערות כאשר הראשונה היא לגבי החד הוריות או הורה יחיד.
<מאירה בסוק: הנושא של השכלה הגבוהה בקרב ההורה היחיד התחיל רק בשנים האחרונות.
<מאירה בסוק: אם אנחנו רואים שאלה 19 נשים בלבד - גם אנחנו וגם עוד ארגונים נלחמנו קשה מאוד בנושא ההשכלה הגבוהה - אולי התנאים הם דרקוניים מדי ואולי צריך לשנות את התנאים.
<מאירה בסוק: התכניות הן מאוד יפות אבל זה ש-19 נשים בלבד פנו, זה מראה שכנראה אי אפשר לעמוד בתנאים של הביטוח הלאומי ולכן אולי צריך קצת לשנות מהם.
מירב בן ארי: אני לא בן אדם של קריטריונים, אני יודעת כמה הם קשים, אבל דווקא לבוא לאיש או לאישה ולומר, כמה זמן אמרת לפני כן הוא מקבל הבטחת הכנסה?
<אורנה וורקוביצקי: 16 חודשים מתוך עשרים.
מירב בן ארי: זה שנה וחצי.
מירב בן ארי: אני פחות שם.
<מאירה בסוק: זה לא התנאי היחיד.
<מאירה בסוק: יש עוד תנאים.
מירב בן ארי: היא צריכה להגיע ללשכת התעסוקה לחתום.
מירב בן ארי: אלה תקנות של השר.
מירב בן ארי: בתקנות האלה אנחנו נטפל וזה דווקא יכול לעזור למאירה.
מירב בן ארי: מאז החוק חוקק, שר הרווחה היה אמור להתקין תקנות.
<עטרת הורוביץ: נכון מאוד.
<עטרת הורוביץ: לכן יש מעין סתירה פנימית כרגע כי אין תקנות.
<עטרת הורוביץ: אני יודעת שהיה בג"ץ בשנת 2012, אם אני לא טועה.
<אורנה וורקוביצקי: הבג"ץ לא קשור לזה.
<עטרת הורוביץ: אז שינו את החוק.
<אורנה וורקוביצקי: לא.
<מאירה בסוק: את החוק שינו בערך ב-2013-2014.
מירב בן ארי: אורנה, מתי השר היה צריך להתקין תקנות לטובת החד הוריות האלה?
<אורנה וורקוביצקי: למעשה עת נכנס תיקון החקיקה, במקביל, באותו סעיף כתוב שהשר רשאי להתקין תקנות בדבר הקלה במבחן התעסוקה.
<אורנה וורקוביצקי: זאת אומרת, לא פטור מלא ממבחן תעסוקה אלא הקלות.
מירב בן ארי: אם היא לא עובדת, היא חותמת.
<עטרת הורוביץ: אם נותנים לה ללמוד, שייתנו לה ללמוד.
<אורנה וורקוביצקי: אנחנו רוצים להתקין את התקנה, אם נתקדם.
מירב בן ארי: אנחנו נקדם את זה בכל מקרה.
מירב בן ארי: זאת אומרת, אם היית מתעסקת בתקנות, היית מדברת רק על הנוכחות בלשכת התעסוקה וזה שהיא צריכה לחתום כל שבוע או שיש עוד משהו?
<עטרת הורוביץ: אני אעלה את זה כי אני לא יודעת אם אתם יודעים במה מדובר.
<עטרת הורוביץ: אני מרבנים למען זכויות אדם.
<עטרת הורוביץ: יש לנו מרכז למיצוי זכויות בחדרה.
<עטרת הורוביץ: האישה עליה דיברה היושבת ראש חיה כל החיים עד אותה עת על הבטחת הכנסה ומאז שהיא סיימה את התואר הראשון, עברו כבר תשע שנים, היא לא חזרה לקבל הבטחת הכנסה ולו לרגע אחד.
מירב בן ארי: הכבוד לכם על הליווי שלכם.
<עטרת הורוביץ: הכבוד הוא לא עלי, אבל תודה.
<עטרת הורוביץ: אם יש כאן הזדמנות להוציא אנשים ממעגל העוני, צריך לקחת את זה בשתי ידיים ועד הסוף לאפשר את זה.
<עטרת הורוביץ: אנחנו רואים שבאמת יש כאן הזדמנות.
מירב בן ארי: הזמן קצר ואני רוצה להתמקד.
מירב בן ארי: את עושה דברים מאוד מאוד טובים.
מירב בן ארי: חוץ מהעניין הזה של להגיע ללשכת התעסוקה לחתום, האם ראיתם עוד משהו שהיה חסר?
<עטרת הורוביץ: אני יכולה להתייעץ עם הגורמים במרכז למיצוי זכויות עצמו.
<עטרת הורוביץ: כלומר, אני יכולה גם להראות לך אחר כך – גם שלחנו לך – את התקנות.
מירב בן ארי: קיבלתי.
מירב בן ארי: הן אצלי.
<עטרת הורוביץ: לדעתי מדובר בנושא הזה.
<עטרת הורוביץ: אני לא רוצה להגיד סתם אם אין עוד נושא, אבל ממה שאני מכירה, זה הנושא היחידי.
<עטרת הורוביץ: אם את רוצה להרחיב, צריך קודם לפתור את הבעיה הזאת כי אחרת היא תהיה תקפה לגבי כל מי שתהיה לה הזדמנות.
מירב בן ארי: אם יש עוד דברים, תשלחו לי.
מירב בן ארי: אני כבר אומרת שיש לנו גם פנייה לשר להתקין את התקנות כדי להקל על האנשים וגם כמובן את החוק שתכף נדבר עליו.
<גלעד ארדיטי: לדברי האוצר.
<גלעד ארדיטי: אני חושב שהדבר החשוב להגיד בהקשר של מה שאמר נציג האוצר זה שבסופו של דבר אחת הבעיות הכי קשות של האנשים היא לומר שהם מוותרים על כסף.
<גלעד ארדיטי: יכול להיות שבעתיד הם יקבלו מלגה, וזה נכון, הגדילו את הסיוע ויש סיוע לא קטן לאנשים אבל עכשיו הם רגילים לקבל סכום כסף וקשה להם לומר שהם מוותרים על הכסף כי יכול להיות שיקבלו כסף אחר.
<גלעד ארדיטי: אני חושב שזה יושב הרבה שם במנגנון הזה שמאפשר את זה.
מירב בן ארי: זאת הערה מאוד מאוד נבונה.
מירב בן ארי: ראינו את זה עם החד הוריות והקיזוז.
מירב בן ארי: נשים אומרות לי שהן מעדיפות לקבל את הבטחת ההכנסה כי את זה בטוח הן יקבלו מאשר אם הן יצאו לעבוד.
<בתיה כהן: יש עוד עניין.
<בתיה כהן: יש הטבות נלוות למי שמקבל הבטחת הכנסה.
מירב בן ארי: לחד הוריות יש את ההטבות בצהרונים ובבתי הספר.
מירב בן ארי: ברגע שאתה לא מקבל הבטחת הכנסה, אתה יוצא מזה.
מירב בן ארי: אם מישהו בכלל ירצה לוותר על העניין הזה, זאת כמעט פעילות בלתי אפשרית.
עבדאללה אבו מערוף: הנושא הוא נושא מאוד חשוב.
עבדאללה אבו מערוף: העניין הוא איך האוצר ואיך אנחנו נמצא את הדרך הנכונה ולא רק בעניין של מלגה ועניין של הבטחת הכנסה.
עבדאללה אבו מערוף: חשוב ביותר זה להעסיק את האנשים שרוצים לעבוד.
עבדאללה אבו מערוף: למצוא תעסוקה.
עבדאללה אבו מערוף: כל עוד אנחנו לא מוצאים תעסוקה ונותנים להם תמריץ כמלגה או הבטחת הכנסה, אני בעד אבל לא בהקשר הזה.
עבדאללה אבו מערוף: זאת אומרת, אני מדבר על תעסוקה, לתת תמריץ לתעסוקה ואפילו לתת מלגה או מענק למעסיק.
עבדאללה אבו מערוף: לדעתי זה יותר חשוב מאשר אם נלך לחפש דרכים קצרות ודרכים לא נכונות לתת את המענק.
עבדאללה אבו מערוף: נכון שאף אחד לא יוותר על הכסף, והייתה לנו בעיה וחוקקנו חוק לגבי המזונות.
עבדאללה אבו מערוף: אם יש תעסוקה ואנשים רוצים לעבוד, זה שפנו רק 19 נשים, אני חושב שאין מודעות.
עבדאללה אבו מערוף: כנראה שיש שם משהו פגום.
עבדאללה אבו מערוף: לכן אנחנו חייבים למצוא את הדרך איך להעסיק את האנשים ואפילו באמצעות מלגות שניתנות למעסיקים.
מירב בן ארי: חבר הכנסת גואטה, אתה רוצה להתייחס?
יגאל גואטה: רק להצטרף לדברי חברי.
יגאל גואטה: אין ספק שבכך שיוצרים תעסוקה, זה פותר את הבעיה בצורה אמיתית.
יגאל גואטה: גם הרמב"ם כותב שמעלת הצדקה הגדולה ביותר בכל מעלות הצדקה היא שאתה מסדר לבן אדם עבודה ולא נותן לו משהו במתנה.
מירב בן ארי: יש עוד התייחסויות לפני שאני מסכמת את הדיון?
מירב בן ארי: הישיבה הייתה ישיבה קצרה אך מאוד מאוד חשובה.
מירב בן ארי: אני כמובן אפנה לשר הרווחה לעשות את מה שהוא התבקש לעשות עוד בחקיקת החוק, להתקין תקנות כדי להקל על אותן חד הוריות שנמצאות וכבר זכו במה שנקרא ללמוד את התואר הראשון ולהשאיר את הבטחת ההכנסה.
מירב בן ארי: להתקין תקנות כדי להקל עליהן בהגעה ללשכת התעסוקה.
<עטרת הורוביץ: אנחנו רואים שבטווח הרחוק זה רק מצמצם את השימוש.
מירב בן ארי: הדבר השני והוא הכי חשוב.
מירב בן ארי: אני הגשתי הצעת חוק שלי וישבתי עם הביטוח הלאומי.
מירב בן ארי: אנחנו נשב ביחד.
מירב בן ארי: כמובן שארדיטי או מי מטעמך מוזמן ללוות, כמובן גם מי שמעוניין מ-ור"ם, כל מי שרוצה.
מירב בן ארי: נשב יחד עם האוצר.
מירב בן ארי: אורי, אני מבקשת שתבוא לפגישה מוכן.
מירב בן ארי: מהכרות אתך, אני מפרגנת לך כאן הרבה בוועדה אבל אל תתרגל.
מירב בן ארי: עכשיו לדעתי אתה חייב לי כמה מיליונים.
מירב בן ארי: אנחנו נשב ביחד לפני שהחוק יגיע לקריאה טרומית.
מירב בן ארי: אנחנו נתאם בין הביטוח הלאומי ומשרד הרווחה, ואני כבר מודה לכם על כך ששיתפתם אותי והעליתם בפני את הנושא הזה.
<עטרת הורוביץ: תודה לך.
מירב בן ארי: אנחנו נשב יחד עם האוצר ונגיע לאיזה שהן הסכמות, אם צריך תכנית של פיילוט, אם צריך לבחון מה שאורי אמר לגבי כלים יצירתיים כדי לשבת ביחד.
מירב בן ארי: אני מבטיחה לכם כיושבת ראש השדולה למען הסטודנטים אבל גם בכלל כמישהי שנכנסה ללימודים ובשנה הראשונה לא קיבלתי מלגה ואני אומר לכם למה לא קיבלתי אותה.
מירב בן ארי: כשישבתי בראיון לקבלת המלגה, אמר לי אותו אדם מהקרן שאם אני אקבל את המלגה, אני אצטרך לתרום ארבע שעות בשבוע לקהילה.
מירב בן ארי: אמרתי לו שאני עובדת בשלוש עבודות.
מירב בן ארי: לא קיבלתי את המלגה כי הוא חשב שאין לי זמן לעשות את השעות האלה בקהילה.
מירב בן ארי: בשנה שנייה קיבלתי.
מירב בן ארי: אם לא הייתי טסה ליפן בסוף שנה ראשונה למכור תכשיטים ברחוב, סביר להניח שלא הייתי מסיימת תואר במשפטים וגם סביר להניח שלא הייתי יושבת כאן.
מירב בן ארי: בוא נגיד, אורי, שהמלגות הן טובות אבל לפעמים הסטודנט שלרגע ממצמץ כי הוא באמת צריך לעבוד, נשאר בחוץ.
מירב בן ארי: אין מישהו יותר ממני שעבר את זה כי אני מודה שסוף שנה ראשונה סיימתי במינוס של קרוב לשלושים אלף שקלים, עם הרבה רצון בלב והרבה רצון ללמוד ולהיות סטודנטית.
מירב בן ארי: בוא נגיד שמספיק שאתה לא עומד בקריטריון ולך עכשיו ותחפש.
מירב בן ארי: באמת ברוך השם בשנה השנייה קיבלתי מלגה.
יגאל גואטה: זה כי היית מצטיינת.
מירב בן ארי: גם זה לקח לי זמן.
מירב בן ארי: בסוף סיימתי בהצטיינות.
מירב בן ארי: אני מתכוונת לקחת את הנושא באופן אישי ולטפל בו ולקדם אותו.
מירב בן ארי: אני בטוחה שבשותפות גם עם הרווחה, הביטוח הלאומי והאוצר אנחנו נצליח לקדם את הנושא הזה.