GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אפרת שפרוט: זה שזה נודד, פשוט אי-אפשר לדבר על שום מעמד, בעיתונות רואים את זה.
מאיר כהן: יש לה הרבה זכויות, לאפרת.
אלי אלאלוף: רק אמרתי.
<אפרת שפרוט: הכול בסדר.
<ענבר הרשקוביץ: "סעיף 31 – עסקאות הרשות – לשם ביצוע תפקידי הרשות, מורשה המנהל, יחד עם חשב הרשות או חשב המשרד, לייצג את הממשלה בעסקאות כאמור בסעיפים 4 ו- 5 לחוק נכסי המדינה, התשי"א–1951, למעט עסקאות במקרקעין, ולחתום בשם המדינה על מסמכים הנוגעים לעסקאות כאמור.
<ענבר הרשקוביץ: פרק ה': מועצה ציבורית לשירות אזרחי – סעיף 32 – מועצה ציבורית מייעצת – (א) נשיא המדינה, בהמלצת השר, ימנה מועצה ציבורית מייעצת של 20 חברים, והם: (1) נציג השר מקרב עובדי המדינה; (2) נציג שר האוצר מקרב עובדי משרדו; (3) נציג שר המשפטים מקרב עובדי משרדו שהם עורכי-דין; (4) נציג שר הכלכלה מקרב עובדי משרדו; (5) נציג שר הביטחון מקרב עובדי משרדו; (6) נציג שר החינוך מקרב עובדי משרדו; (7) נציג שר הבריאות מקרב עובדי משרדו; (8) נציג שר הרווחה והשירותים החברתיים מקרב עובדי משרדו; (9) נציג השר לביטחון הפנים מקרב עובדי משרדו; (10) נציג נציב שירות המדינה מקרב עובדי נציבות שירות המדינה;".
אלי אלאלוף: למה הדיוק הזה במשרד המשפטים, חייב להיות עורכי-דין?
אלי אלאלוף: אני לא מאמין שיש אחד שהוא לא עורך-דין שם.
<דרור גרנית: יש, יש.
אלי אלאלוף: אבל למה דווקא אתם עם ההגדרה?
אלי אלאלוף: למה אצל אחרים זאת לא ההגדרה?
<דרור גרנית: ראשית, אציין רק בשביל הפרוטוקול, לשאלתו של אדוני, שיש עובדים רבים במשרד המשפטים שאינם עורכי-דין, המשרד - - -
אלי אלאלוף: כן, ודאי, כל עובדי הניקיון והשמירה.
<דרור גרנית: יש גם עוברים מינהליים אחרים, החל ממזכירות, אבל גם - - -
אלי אלאלוף: אין לי שום דבר נגד עורכי-דין, עובדים.
<דרור גרנית: נדמה לי שהמחשבה פה הייתה לחדד שבאמת זה צריך להיות מישהו שהוא בעצם יהיה מהאנשים שכפופים ליועץ המשפטי לממשלה בכובע המקצועי ובכפיפות המקצועית שלהם כדי שהוא ייתן בעצם איזשהו אינפוט משפטי, ראייה משפטית שהוא יוכל להביא.
<דרור גרנית: כאשר עובדי המשרד שהם עורכי-דין הם כפופים מקצועית ליועץ המשפטי להבדיל מהעובדים המינהלתיים.
אלי אלאלוף: היות שהנימוק מאוד משכנע, חס וחלילה בלי שום ציניות, אני חושב שכדאי שזה יהיה בנוסח שנאמר לנו, שיהיה עורך-דין על מנת ש-.
<נעה בן שבת: למעשה, כשמדובר על נציג של השר, השר צריך למנות נציג רלוונטי, אז לכאורה גם בלי שנגיד את הדברים האלה: נציג השר מקרב עובדי משרדו, ולא להוסיף את התוספת הזאת, יש להניח שהוא היה שולח את נציגו שיש לו את האינפוט המשפטי.
<נעה בן שבת: אתה רוצה להגיד את זה שהם עורכי-דין, שהם נציגי היועץ המשפטי לממשלה?
<נעה בן שבת: שהוא גם נציג היועץ המשפטי לממשלה?
<דרור גרנית: שוב, הנציג הוא של שר המשפטים, כי בעצם הדרג הפוליטי הם הממנים את נציגיהם.
<נעה בן שבת: זה בכל המשרדים.
<דרור גרנית: זה נכון.
<דרור גרנית: פה פשוט יש איזושהי כפיפות מקצועית ייחודית שהיא כפיפות ליועץ המשפטי, ומכאן התוספת.
<נעה בן שבת: אז אפשר להגיד: מקרב עובדי משרדו הכפופים ליועץ המשפטי לממשלה?
<נעה בן שבת: אני אבדוק אם אפשרות לכתוב כזה דבר.
אלי אלאלוף: אני מכין את הדוקטורט של הסטודנט שיבוא להגיד: דוקטורט על שירות לאומי, פתאום יגיד על מה?
אלי אלאלוף: אז הוא יחפש אותך.
<דרור גרנית: אני כמובן אבקש לקבל איזשהו יישור קו אל מול לשכת השרה.
אלי אלאלוף: קיבלתי הודעה מאוד יפה מהשב"ס, שהיום 10% מכלל המתנדבים שלהם באים מהשירות הלאומי בנושא הזה והם ישמחו להמשיך ולקלוט.
אלי אלאלוף: אני מודה לכם על - - -
<נעה בן שבת: 10% מאיזה מתנדבים?
אלי אלאלוף: אתה יכול לאשר?
<בן ציון: של השירות הלאומי.
שולי מועלם-רפאלי: 10% מהמתנדבים שיש להם הם אנשי - - -
אלי אלאלוף: לא אינפורמציה.
אלי אלאלוף: שאלתי.
אלי אלאלוף: מותר לנו לדון פה לא רק – אנחנו לומדים על השירות הלאומי, ועל הפעילות הטובה.
אלי אלאלוף: מדובר בעיקר ב-10% מהילדים בסיכון ומוגבלים.
אלי אלאלוף: ביקשתי נתון, זה לא יהיה בחוק.
אלי אלאלוף: מותר לנו לצאת לפעמים מהחוק.
מירב בן ארי: עכשיו רק נחכה למשרד הביטחון.
אלי אלאלוף: עוד לא נכנסת, כבר יש לך שאלות?
<דוד פלבר: נפלתי על הסעיף הרלוונטי.
<נעה בן שבת: בינתיים קראנו עד פסקה (1).
<דוד פלבר: אז אני רק על הסעיף שנקרא מאז שנכנסתי, בבקשה, אם אפשר.
<דוד פלבר: הבקשה אפילו קצת אולי נשמעת מוזרה, אבל אנחנו מעסיקים קרוב ל-40% מכלל המתנדבים בשירות הלאומי, לא האזרחי, לא של החרדים, בשירות הכללי הלאומי, אנחנו קרוב ל-40%, זה משתנה משנה לשנה, אבל זה סדר הגודל, ויש פה נציגות לכל משרדי הממשלה ואנחנו - - -
אלי אלאלוף: 40% זה מספר שאומר כמה?
אלי אלאלוף: במספר מדויק.
<דוד פלבר: במספר אנחנו במגזר היהודי 5,000, במגזר הערבי עוד קרוב ל-3,000.
<דוד פלבר: סך הכול כ-8,000 מתוך כ-14,000, תלוי איך סופרים.
<דוד פלבר: שוב, אני לא נכנס לספירות המדויקות, זה סדרי גודל - - -
אלי אלאלוף: 8,000, זה טוב.
אלי אלאלוף: לא נתווכח.
<מוטי אלמליח: במגזר הערבי 1,000 ומשהו.
<מוטי אלמליח: הם במסגרות החינוך, אבל הם לא פועלים - - -
<דוד פלבר: סליחה, אז אם אנחנו לא 40%, אנחנו 37.5%, אני אומר סדר גודל, אני לא נכנס לספירה מדויקת.
<דוד פלבר: ואנחנו מיוצגים פה כמשרד החינוך בתוך מועצה ענקית, אני חושב לא פרופורציוני לאוכלוסייה שאנחנו מייצגים.
<דוד פלבר: רצינו לשאול אם על דעת הוועדה אפשר להוסיף נציג.
אלי אלאלוף: אז אנחנו נוריד למשרד שיש לו רק נציג אחד.
<דוד פלבר: המועצה לא מוגבלת בגודל שלה.
<דרור גרנית: רק רגע, אנחנו מתנגדים לדבר הזה, בכל הכבוד.
אלי אלאלוף: רגע, תן לו לגמור, ותן ליושב-ראש לפחות להביע את דעתו.
<דוד פלבר: אני מציג את בקשתי, אתם יכולים להתנגד.
<דוד פלבר: אני מציג את בקשתי שמשרד החינוך בגלל גודלו יהיה מיוצג טיפה מעבר למשרד הכלכלה, שאני לא יודע כמה עובדים יש לו, כמה מתנדבים יש לו, וכן הלאה, המשרדים האחרים שהם בשיעורים הרבה יותר קטנים.
אלי אלאלוף: היות שאני נגד, אז חבל שתנמקו.
אלי אלאלוף: אז אני אהיה נגד, ואני לא אביא את זה לשינוי.
אלי אלאלוף: תודה על הודעתך.
שולי מועלם-רפאלי: אל תריבו עכשיו בין המשרדים, זה בבית, בבקשה.
אלי אלאלוף: לא, לא, אין ויכוח.
אלי אלאלוף: אני מוכן שהדיון יהיה באווירה טובה, אבל לא בבזבוז זמן.
<ענבר הרשקוביץ: "(11) שני נציגי ציבור שהם אנשי הסגל האקדמי במוסדות להשכלה גבוהה מוכרים כמשמעותם בסעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח–1958, בעלי מומחיות בתחום מתחומי השירות לפי סעיף 4 או" – יש פה הערה – "או מתחומי הסוציולוגיה או המדיניות הציבורית, שימונו לפי המלצת המועצה להשכלה גבוהה; לעניין זה, "מוסד להשכלה גבוהה" מוסד מוכר כמשמעותו בסעיף – 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח–1958, מוסד שקיבל תעודת היתר או אישור לפי סעיף 21 א לאותו חוק או מוסד שהתואר שהוא מעניק הוכר לפי סעיף 28 א לחוק האמור".
<דרור גרנית: אני לא בטוח שאני מבין את התוספת הזאת.
<נעה בן שבת: סליחה, מה הבעיה?
מאיר כהן: אני רוצה לשאול שאלה כללית.
<נעה בן שבת: יש לך בעיה עם מכללה שקיבלה היתר, מוסד שקיבל היתר או מישהו שהתואר שלו מעניק?
<נעה בן שבת: זה מיועד לכל המוסדות - - -
<דרור גרנית: מוסד שהתואר שהוא מעניק מוכר לפי סעיף 28א, יכול להיות - - -
<נעה בן שבת: כן, יש עוד אפשרות בחוק המועצה להשכלה גבוהה להכיר בתואר.
<דרור גרנית: שהוא לא מוסד מוכר כשלעצמו?
<נעה בן שבת: שהוא לא מוסד מוכר.
<נעה בן שבת: יש עוד סעיפים בחוק.
<דרור גרנית: הוא עצמו לא מוסד מוכר?
<נעה בן שבת: כן, יש סעיפים שונים בחוק המועצה להשכלה גבוהה, הם בדרך כלל מתייחסים גם למוסד הזה, גם למוסדות כמו האוניברסיטה באריאל, וכן הלאה.
<שר-שלום ג'רבי: מכללה חרדית, למשל.
<נעה בן שבת: אתה רוצה, תבדוק את זה.
<דרור גרנית: כי זה נראה לי כאילו איזושהי הרחבה.
אלי אלאלוף: אם תבדוק ותיווכח שזה נכון, תבוא לתקן, דרור.
מאיר כהן: אני מבקש שתי דקות שמישהו יסביר לנו על המועצה, כמה פעמים היא התכנסה ומה כוחה של המועצה.
מאיר כהן: האם זה פלסתר או שזה באמת איזו מועצה פעילה.
<דרור גרנית: ראשית, המועצה הזאת לא קיימת היום.
<דרור גרנית: המועצה הזאת תקום מכוח החוק.
מאיר כהן: כלומר, עד היום לא הייתה שום מועצה.
<דרור גרנית: עד היום לא.
<שר-שלום ג'רבי: הייתה מועצה זמנית בראשותו של אלוף דוד עברי שהתחילה עם הרבה חברים והצטמצמה לאט לאט, כי כל הזמן אמרו שזה זמני וכבר מחדשים את זה, והאלוף דוד עברי לפני כשנה החליט להתפטר ולפזר את חברי המועצה, ומאז אין.
<שר-שלום ג'רבי: כשדוד עברי היה יושב-ראש המועצה הוא השתדל אחת לשלושה חודשים לכנס אותם.
שולי מועלם-רפאלי: להיפגש.
<שר-שלום ג'רבי: אבל לא היו הרבה חברים, צריך לציין, הוא עשה עבודת קודש בהתנדבות.
מאיר כהן: הכול בהתנדבות.
<שר-שלום ג'רבי: בהתנדבות הכול.
מאיר כהן: איזה נושאים נדונו?
מאיר כהן: היא ידעה לקבל החלטות?
מאיר כהן: היא התבקשה לקבל החלטות?
שולי מועלם-רפאלי: היא מייעצת.
<שר-שלום ג'רבי: זה גוף מייעץ.
<שר-שלום ג'רבי: כול הזמן הוא ביקש עדכונים, ואחרי זה הוא העלה נושאים.
<שר-שלום ג'רבי: סתם לדוגמה, הוא היה מביא נציגים של בעלי צרכים מיוחדים להסביר ולראות ולהבין איפה יש שינוי, מה השינוי, ומה צריך להכניס בחוק.
מאיר כהן: היא אישרה את התקציב, היא אישרה סעיפים?
<שר-שלום ג'רבי: לא, ממש לא.
מאיר כהן: כלומר, אין משמעות, זה לא המועצה הציבורית של הביטוח הלאומי.
אלי אלאלוף: וההרכב האנושי היה דומה למומלץ עכשיו?
<יואב ארבל: מדובר על מועצה זמנית שהוקמה מכוח החלטת הממשלה.
<יואב ארבל: בזמנו הייתה ועדת עברי שכתבה דוח לממשלה בנוגע לשירות הלאומי, והממשלה קיבלה החלטה שהוועדה הזאת תהפוך למועצה זמנית עד שיעבור החוק.
<יואב ארבל: לכן, היא לא מונתה על-ידי חוק, לא היו בה את נציגי הציבור, אלא זה היה משהו אחר לגמרי, ולא היה גם שום סמכויות לפי חוק בעצם לאשר דברים.
מאיר כהן: יש איזה נספח לחוק הזה שאומר מה תפקידה של המועצה?
<דרור גרנית: יש פה בהמשך החוק.
<יואב ארבל: בתוך החוק עצמו.
<שר-שלום ג'רבי: בתוך החוק עצמו.
אלי אלאלוף: בחוק עצמו.
מאיר כהן: בסדר, תודה.
אלי אלאלוף: כן, בבקשה, עוד הערות?
שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה לשאול איפה אפשר להכניס שבמועצה הזאת כל הנציגים, יהיה ייצוג הולם לנשים.
<נעה בן שבת: השאלה אם זאת לא הוראה כללית.
<נעה בן שבת: אני חושבת שיש הוראה כללית שמחייבת ייצוג של נשים במועצות גופים ציבוריים והוא יבדוק את זה.
שולי מועלם-רפאלי: אוקיי, אז רק שייבדק.
מירב בן ארי: היה לנו דיון פה על זה.
מאיר כהן: הערה חשובה.
<ענבר הרשקוביץ: '(12) שני נציגי ציבור שימונו לפי המלצת הארגון שמייצג את המספר הגדול ביותר של רשויות מקומיות;"
מאיר כהן: מרכז השלטון המקומי, בקיצור.
<ענבר הרשקוביץ: "(13) נציג ציבור אחד שהוא אדם עם מוגבלות, שימונה לפי המלצת נציב שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות; (14) שלושה נציגי ציבור מקרב קבוצות האוכלוסייה החרדית, דתית וחילונית.
אלי אלאלוף: אולי פה נבקש ייצוג הולם לנשים?
מיקי לוי: לפחות שליש.
<דרור גרנית: הניסוח המקורי, נדמה לי, היה יותר מדויק.
<דרור גרנית: הרעיון היה שיהיה נציג ציבור אחד מקרב כל אחת – אה, הבנתי.
אלי אלאלוף: ואני על החרדים.
מאיר כהן: בואו נעשה אפליה מתקנת, כל נציגי החרדים יהיו נשים.
מאיר כהן: נציגות החרדים.
<נעה בן שבת: אני מציעה אולי – אנחנו מצרפים בכוונה את כל הנוסח כדי שאפשר יהיה – את רוב הדברים אנחנו לא מכניסים, לא הכנסנו הרבה זמן שינויים, אז אולי אפשר לקרוא את הנוסח ולראות אם יש הערות.
<נעה בן שבת: אני אשמח לקבל גם הערות לפני הדיון.
אלי אלאלוף: לפני הדיון של יום ראשון.
<נעה בן שבת: אם יש הערות, מישהו לא מוצא חן בעיניו הנוסח.
<נעה בן שבת: זה לא נוסחים חדשים.
אלי אלאלוף: אני באמת אומר שלפחות כל גוף שיש לו יותר מנציג אחד שיהיה ייצוג הולם, שלא יחשבו החרדים שאנחנו נגדם, רק אליהם מתכוונים.
אלי אלאלוף: מאיר, אתה צריך להגיד לי איך אומרים מגמגם בערבית.
מאיר כהן: מגמגם בערבית?
מאיר כהן: דרדור.
אלי אלאלוף: לך תעשה שיעורי-בית.
אלי אלאלוף: הסתבכנו כולנו.
מירב בן ארי: אתה יכול להיות המרצה בקורס.
שולי מועלם-רפאלי: הוא עי"ן מרגי, עי"ן מרצה.
<ציפי נחשון גליק: ומתי יהיה שיעור בתימנית?
מאיר כהן: זאת כלתי, אגב.
מאיר כהן: גילוי נאות.
<שר-שלום ג'רבי: אז הנכדה שלך בתמונה אצלו בחדר?
<עדי טל כהן: הבת שלי.
<שר-שלום ג'רבי: הנכדה שלו, הבת שלך.
אלי אלאלוף: טוב, יפה.
<ענבר הרשקוביץ: "(15) נציג ציבור אחד מקרב האוכלוסייה הערבית; (16) נציג ציבור אחד מקרב אוכלוסיית העולים.
<יואב ארבל: אני מציע רק את (15) לאחד עם (14).
<יואב ארבל: לא הבנתי למה נציג האוכלוסייה הערבית בסעיף נפרד.
שולי מועלם-רפאלי: תהפכו לארבע ותוסיפו את האוכלוסייה הערבית.
<נעה בן שבת: השאלה, כשאנחנו מדברים על הנציגים של האוכלוסיות, האם אנחנו מדברים על נציגי ארגונים או באמת נציגי ציבור אותנטיים, ומי מגדיר אותם?
<דרור גרנית: זאת שאלה שעולה באופן כללי תמיד בהקשרים של נציגי ציבור.
<דרור גרנית: בהמון חוקים נקבעים בכל מיני הרכבים של כל מיני גופים נציגי ציבור, ואז עולה השאלה מי יהיו נציגי הציבור, איך בוחרים.
<דרור גרנית: ובעצם הפרקטיקה בהקשר הזה היא למיטב ידיעתי פרקטיקה שנוהגת – אני מכיר את הפרקטיקה שנוהגת בעניין נציגי ציבור שדרושים למכרזים של שירות המדינה, שבעצם אפשר להגיש טופס לשירות המדינה בבקשה להיות נציג ציבור ואז הנציבות עושה איזושהי סקירה, נכון?
<דרור גרנית: של הטפסים האלה, ובהנחה שלא נמצאים איזה חסמים משמעותיים או איזושהי מניעה רצינית, אז מכניסים את אותו אדם לתוך מאגר של נציגי ציבור, והם נבחרים באורח פחות או יותר רנדומלי לשבת במכרזים.
שולי מועלם-רפאלי: הציבור יודע שהוא יכול להגיש בקשה להיות נציג ציבור?
<דרור גרנית: מה שתיארתי כרגע זה לעניין נציבות שירות המדינה והשתתפות במכרזים, זאת דוגמה אחת שאני מכיר, אבל כאמור, יש באמת נציגי ציבור שנבחרים במגוון מאוד רחב של דברי חקיקה.
אלי אלאלוף: יש לכם המלצה מיוחדת במקרה הזה?
<שר-שלום ג'רבי: לא, אין לנו.
<שר-שלום ג'רבי: אבל אנחנו חושבים שבאמת נציג ציבור משמעותי, ויש כאלה שרוצים – ראשי מועצות וכדומה, שמשתפים פעולה, הרי אנחנו יודעים שיש שם בקרב פוליטיקאים וחברי מועצות מאוד - - -
אלי אלאלוף: זה נקרא בפורום כזה "אנשי ציבור".
<שר-שלום ג'רבי: אז אני אומר, אנחנו בעד.
אלי אלאלוף: אבל לא פוליטיקאים.
<שר-שלום ג'רבי: אז אנשי ציבור.
<שר-שלום ג'רבי: אני רוצה להתייחס לעניין שאם נציג עמותה – אז אני חושב שזה נכון שיהיה נציג ציבור, לנציג ציבור יש לו משקל הרבה יותר גדול כאן.
אלי אלאלוף: בוודאי, אבל הבחירה קשה פה, ההתלבטות היא בהוראת הבחירה בסוף.
<שר-שלום ג'רבי: הלוואי שיהיה ביקוש גדול.
אלי אלאלוף: בלאו הכי אחרי שההמלצה תגיע, השר יחליט, נכון?
<דרור גרנית: פה הנשיא ממנה.
<נעה בן שבת: זה באמת ייחוד של המועצה הזאת – מצד אחד הרישה אומרת לנו שנשיא המדינה הוא זה שממנה בהמלצת השר, דבר שנותן איזו הילה כזאת מכובדת למועצה.
<נעה בן שבת: ושהמועצה היא מועצה מייעצת.
<נעה בן שבת: אין לה בעצם סמכויות החלטה, יש לה רק סמכויות לתת המלצות.
<נעה בן שבת: זה לאורך כל הדרך.
אלי אלאלוף: אני חושב שכשאומרים פה נציגי ציבור, שיאפשרו ביטוי לכל שכבות האוכלוסייה או לכל מגוון האוכלוסייה.
אלי אלאלוף: זה לא צורה שניקח שלושה אחים ונמנה אותם.
אלי אלאלוף: אני לוקח את זה לאבסורד כדי שתבינו את זה.
אלי אלאלוף: נציגי ציבור, או שיש להם רקע או שנבחר אותם מאוכלוסיות שונות או משכבות שונות.
אלי אלאלוף: לא תמיד ההיגיון עם אלו שקרובים למינויים.
אלי אלאלוף: תחפשו איזו נוסחה, כי זה גוף - - -
<נעה בן שבת: למרות שהנוסח אומר: נציגי ציבור.
<נעה בן שבת: באמת הוא לא קובע נציגי ארגונים.
אלי אלאלוף: אז אולי ניתן איזו הנחיה מינימלית לנציגי הציבור – או שיש להם רקע מתאים או שמילאו תפקיד כלשהו או שהם מביאים השקפה אחרת.
<נעה בן שבת: אני לא בטוחה, אדוני, שזה מופיע בחוקים אחרים שהם גם ממנים מועצות, אני אבדוק את זה ונוכל להשיב.
אלי אלאלוף: זה ויכוח עם משרד המשפטים.
אלי אלאלוף: לא ויכוח, התייעצות עם משרד המשפטים.
<נעה בן שבת: למעשה יש פה הרחבה שאני לא בטוחה שקיימת בהרבה מקומות.
<נעה בן שבת: באותה פסקה (14), כשמדובר על ציבור מקרב האוכלוסיות: החרדית, הדתית והחילונית, בעצם מדובר בקרב האוכלוסייה היהודית.
<נעה בן שבת: זה לא מוזכר פה, אז זה הודגש ברגע שמבקשים להכניס לתוך אותה פסקה גם את האוכלוסייה הערבית, אבל - - -
אלי אלאלוף: האוכלוסייה המוסלמית היום זה נקרא סלפים.
<נעה בן שבת: גם באוכלוסייה הערבית אפשר להגיד ערבית, יש דרוזית, יש צ'רקסית, לא רוצים להכניס אותה, כן רוצים להכניס אותה, מכניס אותנו לכל מיני שאלות, אז דווקא פה כן יש כל מיני צבעים וכן זיהוי של הצבעים והגוונים.
אלי אלאלוף: ולכן, בציבור הייתי, אם כבר חוזרים ורואים בתמונה כוללת, בנציגי הציבור אוכלוסיות שלא מצאו את ביטויים בשאר המינויים.
אלי אלאלוף: זה יכול להיות מעניין.
<ענבר הרשקוביץ: "(ב) השר ימנה מבין חברי המועצה שאינם עובדי המדינה, יושב-ראש למועצה, ורשאי הוא למנות ממלא-מקום קבוע ליושב-ראש המועצה שמתקיים בו האמור.
<ענבר הרשקוביץ: (ג) חברי המועצה יהיו בעלי ניסיון בתחומים הקשורים למטרת החוק.
<ענבר הרשקוביץ: (ד) לא ימונה לחבר המועצה – (1) חבר הכנסת או חבר בהנהלה פעילה של מפלגה; (2) מי שהוא עובד הרשות, עובד של גוף מוכר, בעל עניין בגוף מוכר או עובד של גוף מפעיל שאינו רשות ציבורית וכן מי שב-12 החודשים שקדמו למועד המינוי היה עובד של גוף מוכר; לעניין זה, "בעל עניין" – נושא משרה, לרבות חבר ועדת ביקורת, מי שנותן שירותים בשכר וכן בעל עניין כהגדרתו בחוק החברות, התשנ"ט–1999.
<ענבר הרשקוביץ: (3) מי שאינו אזרח ישראלי או תושב ישראל; (4) מי שהורשע בעבירה, שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה, אין הוא ראוי לשמש חבר המועצה.
<דרור גרנית: רגע, למה הפכתם ב-(3) לאזרח ישראלי או תושב ישראל?
<דרור גרנית: זה צריך להיות "ותושב ישראל".
<דרור גרנית: אלו שני תנאים שונים, הוא צריך להיות אזרח ותושב.
<דרור גרנית: הוא לא יכול להיות אזרח ישראלי שמתגורר בלונדון.
<נעה בן שבת: צריך להיות אזרח או תושב, אני חושבת.
<דרור גרנית: אזרח ישראלי שמתגורר בלונדון?
שולי מועלם-רפאלי: בלונדון, הוא לא יכול להיות.
<יואב ארבל: תושב במובן החוקי.
<יואב ארבל: יש מעמד במשרד הפנים של תושב.
<יואב ארבל: לא תושב מי שגר פה, אלא תושב במובן של אזרח.
שולי מועלם-רפאלי: אבל יש אזרחים ישראלים שלא גרים בארץ, הם יכולים להיות במועצה הזאת?
אלי אלאלוף: לא, זה ברור שזה תושב.
אלי אלאלוף: בוא ניקח את ההגדרה של משרד הפנים, זאת הגדרה נכונה.
<דרור גרנית: בסדר, לכן אני אומר.
אלי אלאלוף: זה ה"קומנדו 181" לפחות.
<יואב ארבל: ההגדרה של משרד הפנים, תושב זה מישהו שהוא לא אזרח.
<יואב ארבל: זאת אומרת, זה מעמד שהוא מתחת לאזרחות.
<נעה בן שבת: האם אתה רוצה לשלול את האפשרות שתושב ישראל שהוא לא אזרח יהיה במועצה?
<נעה בן שבת: כן?
<נעה בן שבת: טוב.
<שר-שלום ג'רבי: רק שיהיה אזרח קודם כול.
<דרור גרנית: אזרח ותושב.
<שר-שלום ג'רבי: לא, תושב – יש מעמד גם לשירות לאומי.
<דרור גרנית: אני מבין.
<שר-שלום ג'רבי: הוא לא חייב להיות אזרח.
<שר-שלום ג'רבי: מי שתושב והוא לא אזרח לא יכול לעשות שירות לאומי.
<נעה בן שבת: הוא יכול לעשות אבל - - -
שולי מועלם-רפאלי: אבל הוא לא יכול להיות במועצה, זה ברור.
<שר-שלום ג'רבי: אני מסביר את ההבחנה בין שני הדברים.
<דרור גרנית: האבחנה מובנת.
אלי אלאלוף: הוא יכול להתנדב?
<שר-שלום ג'רבי: מי שתושב יכול להתמודד.
<שר-שלום ג'רבי: למשל, ברמת-הגולן הם לא אזרחים - -
<דרור גרנית: ערבי מזרח ירושלים.
<שר-שלום ג'רבי: - - הדרוזים ברמת-הגולן הם תושבים, אז הם יכולים לעשות שירות לאומי, או במזרח ירושלים גם.
<נעה בן שבת: אז זה יהיה: אזרח וגם תושב.
<נעה בן שבת: הוא צריך להיות גם אזרח וגם תושב.
<יואב ארבל: צריך לומר שהוא גר פה.
<יואב ארבל: כי תושב זה מונח משפטי שמשרד המשפטים – מדברים על מישהו שגר פה.
<נעה בן שבת: נבהיר את זה, מתגורר בישראל.
<ענבר הרשקוביץ: סעיף קטן "(ה) הודעה על מינוי חברי המועצה ויושב-ראש המועצה, תפורסם ברשומות ובאתר האינטרנט של הרשות.
<ענבר הרשקוביץ: סעיף 33 – תקופת כהונה – חבר המועצה ימונה לתקופה של ארבע שנים, וניתן לשוב ולמנותו לתקופת כהונה אחת נוספת, ואולם חבר המועצה שמונה לפי סעיף 32(א)(1) עד (10) ניתן למנותו לתקופות כהונה נוספות, ובלבד שהוא עדיין עובד המשרד הממשלתי שאותו הוא מייצג במועצה.
<ענבר הרשקוביץ: סעיף 34 – פקיעת כהונה – חבר המועצה יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו באחת מאלה: (1) הוא התפטר במסירת כתב התפטרות לשר; (2) אם הוא נציג ציבור הוא נתמנה להיות עובד המדינה; (3) אם הוא מונה למועצה כעובד המדינה הוא חדל להיות עובד המשרד הממשלתי שבו עבד בעת המינוי, ולגבי נציג השר כאמור בסעיף 32(א)(1) הוא חדל להיות עובד המדינה; (4) נתקיים בו אחד הסייגים למינוי הקבועים בסעיף 32(ד)(1) עד (4).
<ענבר הרשקוביץ: סעיף 35 – העברה מכהונה והשעיה – (א) השר רשאי להעביר חבר מועצה מכהונתו לפני תום תקופת כהונתו, בהודעה בכתב באחת מאלה: (1) נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו; (2) הוא נעדר בלא סיבה סבירה משלוש ישיבות רצופות של המועצה או מיותר ממחצית הישיבות שקיימה המועצה בשנה אחת; (3) נתקיים בחבר המועצה סייג כאמור בסעיף 37(א); (ב) השר רשאי להשעות מכהונתו חבר מועצה שהוגש נגדו כתב אישום בשל עבירה כאמור בסעיף 32(ד)(4) עד לסיום ההליך בעניינו, בהודעה בכתב, ולמנות לו ממלא מקום למשך תקופת ההשעיה, לפי הוראות סעיף 32, בשינויים המחויבים.
<ענבר הרשקוביץ: (ג) השר לא ישעה חבר מועצה ולא יעבירו מכהונתו, אלא לאחר שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו ולאחר שנועץ ביושב-ראש המועצה.
<ענבר הרשקוביץ: סעיף 36 - החלפת חבר מועצה שחדל לכהן בתפקידו – פקעה כהונתו של חבר מועצה או שהועבר מכהונתו או חדל מסיבה אחרת לכהן כחבר המועצה, ימנה השר חבר מועצה אחר במקומו, לפי הוראות סעיף 32, בשינויים המחויבים.
<ענבר הרשקוביץ: סעיף 37 – ניגוד עניינים" - - -
<ניר חיים ויינר: אפשר להתייחס?
<ניר חיים ויינר: מי שממנה פה את חברי המועצה זה הנשיא, אבל מי שיכול להעביר אותם מתפקידם ולמנות להם ממלא-מקום זה השר?
<נעה בן שבת: אבל זה המבנה שביקשה הרשות.
<שר-שלום ג'רבי: אבל כתוב, לפי הוראות סעיף 32 עם השינויים המחויבים.
<שר-שלום ג'רבי: ושם כתוב באמת שמדובר על המלצה של השר והמינוי של הנשיא, אז זאת ההפניה לסעיף 32.
<נעה בן שבת: ההפניה למנות את ממלא-המקום, אבל ניר אומר משהו אחר.
<נעה בן שבת: המינוי נתון לנשיא המדינה, אבל מי שמפקיר את הכהונה או מושעה מהכהונה זה השר.
<יואב ארבל: אפשר לשנות, להמליץ לנשיא בהתאם לסעיף 32.
אלי אלאלוף: כן, זה צריך להיות סימטרי, המינוי והיציאה ממנו.
<נעה בן שבת: "37 – ניגוד עניינים – (א) לא ימונה חבר המועצה ולא יכהן בה מי שעלול להימצא באופן תדיר במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר מועצה לבין עניין אישי שלו או לבין תפקיד אחר שלו; נתקיים בחבר המועצה או עומד להתקיים בו ניגוד עניינים כאמור, יודיע על כך חבר המועצה, בכתב, בלא דיחוי, לשר וליושב- ראש המועצה.
<נעה בן שבת: (ב) חבר המועצה יימנע מלטפל, בנושא שעלול לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר המועצה לבין עניין אישי שלו או לתפקיד אחר שלו, ובכלל זה יימנע מלהשתתף בדיון או מלהצביע בישיבות לגבי נושא כאמור, ולא יטפל בנושא כאמור במסגרת תפקידו במועצה גם מחוץ לישיבות המועצה.
<נעה בן שבת: (ג) התברר לחבר המועצה כי נושא הנדון בישיבה של המועצה או נושא שהוא הופקד על טיפולו, עלול לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בסעיף קטן (ב), יודיע על כך, בכתב, בלא דיחוי, ליושב-ראש המועצה ויפעל לפי הוראותיו; התברר ליושב-ראש המועצה שהוא עלול להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור, יודיע על כך לשר ויפעל לפי הוראותיו; קיומו של חשש לניגוד עניינים כאמור בסעיף קטן זה, יירשם בפרוטוקול הישיבה שבה נדון הנושא הגורם לניגוד עניינים.
<נעה בן שבת: (ד) לעניין סעיף זה, אחת היא אם מילוי התפקיד האחר הוא בתמורה או שלא בתמורה.
<נעה בן שבת: (ה) על אף האמור בסעיף זה, רשאי חבר המועצה להביא בחשבון גם את ענייניו של הגוף או האוכלוסייה שהוא נציגם, ככל שהם קשורים לחוק זה, ולא יראו אותו כמצוי במצב של ניגוד עניינים בשל כך בלבד.
<נעה בן שבת: " אם אני נציג של אוכלוסייה מסוימת, כמובן שאני יכול להביא, רשאי להביא בחשבון את השיקולים הנוגעים לאינטרסים של אותה אוכלוסייה.
<נעה בן שבת: "(ו) בסעיף זה – "עניין אישי" – לרבות עניין אישי של קרובו או של גוף שהוא או קרובו מנהלים או עובדים אחראים בו; "קרוב" – קרוב משפחה שלו או אדם אחר שהוא בעל זיקה אישית, כלכלית או פוליטית מפלגתית אליו.
<נעה בן שבת: " אני רוצה רק להגיד לנושא של נושא שהופקד על טיפולו בסעיף קטן (ג) – למעשה המועצה מקבלת החלטות כגוף אחד בעצם, החלטותיה הן המלצות.
<נעה בן שבת: כשאומרים שנושא מסוים מופקד בידיו של חבר מועצה, למה הכוונה?
<שר-שלום ג'רבי: יש ועדות.
<שר-שלום ג'רבי: במועצה ממנים ועדות לכל מיני תחומים.
<שר-שלום ג'רבי: אז מי שיהיה ראש ועדה או שותף לוועדה אז זה כאן כל ניגוד העניינים.
<שר-שלום ג'רבי: זאת כוונתנו.
<נעה בן שבת: "38 – תפקידי המועצה – אלה תפקידי המועצה: (1) לדון בהצעה של הרשות לקביעת סדרי העדיפויות הממלכתיים של השירות האזרחי ולחלוקת המשאבים בהתאם לכך, ולהעביר לשר את המלצותיה בעניין, בהתאם להוראות סעיף 22; (2) לדון בתוכניות הרב-שנתיות ובתוכניות הפעילות השנתיות של הרשות, ולהעביר לשר את המלצותיה בעניין בהתאם להוראות סעיפים 23 ו-24.
<נעה בן שבת: (3) לעקוב אחר יישום החלטות השר ומדיניות הממשלה ואחר ביצוע תוכנית הפעילות השנתית בידי הרשות; (4) לייעץ לשר בעניין הוספת תחום שירות חדש בהתאם להוראות סעיף 4(ב); (5) לדון בהצעת הרשות לקביעת מבחנים ואמות מידה להקצאה או להגבלה של תקנים להפעלת מתנדבים בגופים מפעילים שאינם רשויות ציבוריות, ולקביעת תעריף שונה לגבי גופים כאמור, בהתאם להוראות סעיף 21(10) ולהעביר לשר את המלצותיה; (6) לייעץ למנהל, לפי בקשתו, בעניין מתן אישור גוף מפעיל ובעניין התליה או ביטול של אישור גוף מפעיל, בהתאם להוראות סעיפים 58(ד) ו-61(א)(2).
<נעה בן שבת: (7) לייעץ לשר לגבי חקיקה בתחומי השירות האזרחי; (8) לייעץ לשר או למנהל בכל נושא הנוגע למדיניות בתחום השירות האזרחי, ובכל עניין הנוגע לביצוע חוק זה, בין ביוזמת המועצה ובין לפי בקשת השר או המנהל.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, הייעוץ יכול להתבקש גם על-ידי השר או גם על-ידי המנהל, וגם ביוזמת המועצה.
<נעה בן שבת: ושאלנו בדיון הקודם כשהקראנו לגבי הרשות, מדוע הנושא של ההכרה בגופים מפעילים לא נדון - - -
<יואב ארבל: מוכרים.
<נעה בן שבת: סליחה, בגופים מוכרים לא נדון במועצה.
<נעה בן שבת: זאת חוות דעת שניתנת על-ידי הרשות, היא ניתנת לבקשת השר, והיא מועברת לשר ללא המלצה של המועצה.
<דרור גרנית: אציין, השאלה של הכרה בגופים המוכרים היא נושא שאנחנו קצת חושבים עליו מחדש.
<דרור גרנית: אמרנו את זה כבר בדיון הקודם, כמדומני.
אלי אלאלוף: אני מודיע לכם, עד סוף המושב הזה, זה ה-4 באוגוסט, אנחנו גומרים את החוק.
אלי אלאלוף: אז זה אומר שאם תמשיכו להתלבט, בלוח זמנים הזה.
אלי אלאלוף: רצית משהו, מרכז המידע והמחקר?
<אוריאנה אלמסי: לגבי 26.
<דרור גרנית: אני רוצה לציין שאנחנו חושבים על הנושא, אגב, גם איזשהו דיון בבג"ץ, עתירה שהוגשה על הכרה בשני גופים מוכרים חדשים שהיא כשלעצמה - - -
אלי אלאלוף: יש פסק-דין, יש החלטה.
<דרור גרנית: לא, עדיין לא.
<שר-שלום ג'רבי: זה באמצע דיון.
<דרור גרנית: התיק הזה תלוי ועומד, ואנחנו פשוט מצויים באיזשהו – כלומר, העתירה מעלה והדיון בבית-משפט מחדד כל מיני שאלות שאנחנו מתלבטים בהם שלא נשקלו קודם לכן.
מיקי לוי: אז מה ההמלצה של משרד המשפטים?
<דרור גרנית: עוד אין לנו המלצה.
מיקי לוי: לא לסיים את החוק.
<דרור גרנית: אה, לא.
<דרור גרנית: אני מודה שהיושב-ראש מכתיב פה קצב שהוא מהיר משציפינו.
<נעה בן שבת: אם הוא מהיר מדי, אפשר גם, אדוני, אם אין מהירות - - -
מיקי לוי: אל תדאג, יש עוד אלפי הסתייגויות, זה ייקח זמן.
אלי אלאלוף: אני יותר אופטימי.
אלי אלאלוף: אני חושב שהנקודה הזאת הנוספת היא כל כך מהותית שרוב הדברים שכבר צוינו שזה לידיעה ולהמלצת המועצה, אני חושב שגם הנקודה הזאת היא מאוד חשובה שתגיע למועצה.
<שר-שלום ג'רבי: בסדר, נשב.
אלי אלאלוף: תגיע ונקרא את זה סופית, אז תתייחסו אם אתם רוצים לכלול את זה, בסדר?
<נעה בן שבת: כשהם יעסקו בנושא של גופים מוכרים, ימליצו גם על הנושא של הגוף הזה.
<אוריאנה אלמסי: לגבי סעיף (6) "לייעץ למנהל, לפי בקשתו" – כלומר, אם מנהל הרשות מחליט לא לתת למקום שירות מתנדבים אז הוא צריך להתייעץ עם המועצה?
<אוריאנה אלמסי: זו הכוונה?
<דרור גרנית: לפי בקשתו.
<אוריאנה אלמסי: מה הכוונה ב-(6)?