GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: אז יכול להיות שהוא ישב בספרייה ואתה לא תדע אם הוא יושב עכשיו כדי לעשות את התנדבותו בספרייה או הוא יושב עכשיו ומכין את השיעורים.
<יגאל ויינר: חובה על הגוף המפעיל לפקח ולראות שהמתנדב עושה את מה שהוא צריך לעשות.
<יגאל ויינר: זה לא הפקר שכל אחד יושב בספרייה ולא עושה את עבודתו.
<יואב ארבל: אולי מדובר במקרה קצה, מקרה אחד או שניים.
<יואב ארבל: אנחנו חושבים שהכלל כאן הוא חשוב, כמון שאמרה היועצת המשפטית.
<יואב ארבל: אנחנו לא רוצים לטשטש בין מקום השירות לבין מקום העבודה ולימודים.
<יגאל ויינר: לגבי עבודה אני מסכים, אבל לא לגבי הלימודים.
<יגאל ויינר: אני לא חושב שעבודה ולימודים זה אותו דין.
<נעה בן שבת: השאלה אם חברי הוועדה רוצים בסעיף הזה שאוסר יינתן איזשהו פתח להתיר במקרים מסוימים.
שולי מועלם-רפאלי: לדעתי זה יהווה טשטוש גדול מדי.
אלי אלאלוף: אם זה בהסכמת הגוף שקולט את המתנדב, יש פנייה אליכם לאפשר לו את זה כחריג, למה לא לאפשר חריגים כאלה?
יהודה גליק: חריגים אתם מאשרים.
אלי אלאלוף: תאשרו את זה.
אלי אלאלוף: שוב, נקודת היציאה שלי היא שאני מאמין באופן מלא ברצון להתנדב.
אלי אלאלוף: אנשים באים ואומרים לך שהם רוצים להתנדב.
אלי אלאלוף: הם לא היו צריכים לעשות את זה אבל הם לוקחים בחשבון שההתנדבות שלהם – וקחו את זה בחשבון, ונציג משרד המשפטים, תחשבו על זה – תקדם אותם.
אלי אלאלוף: ברגע שהוא רוצה להתנדב, הוא גם רוצה להתקדם.
אלי אלאלוף: תנו לו אפשרות להתקדם.
אלי אלאלוף: אם הוא נמצא פיזית במקום בו הוא פתאום רואה את האווירה והוא רוצה להתנדב שם ויש את כל ההסכמות, למה למנוע ממנו טכנית ליהנות מההתנדבות הזאת?
<יואב ארבל: אנחנו לא רוצים למנוע.
<יואב ארבל: אנחנו אומרים שהמתנדבים האלה, לדעתי מדובר במקרים ספורים.
אלי אלאלוף: אז תאשרו אותם.
<יואב ארבל: המתנדבים האלה יכולים הרי ללמוד בכל שאר מוסדות הלימוד בארץ ולא רק במקום בו הם מתנדבים.
אלי אלאלוף: אם הוא בבאר שבע והוא מתנדב במכללה הטכנולוגית, לא תגיד לו ללכת לאוניברסיטה או למכללת קיי.
<יואב ארבל: יש הרבה מאוד אפשרויות.
אלי אלאלוף: יש מפקח והמפקח הוא המוסד שמעסיק אותו, שמקבל את ההתנדבות שלו.
אלי אלאלוף: תנו לו.
אלי אלאלוף: אם הוא רואה שהוא מזייף, הוא יפסיק את ההתנדבות שלו.
<דרור גרנית: אני חייב לומר שאני לא לגמרי בטוח שאפשר להתנדב במוסדות אקדמיים במובן הזה.
אלי אלאלוף: הוא נתן את הדוגמה של מישהו שרוצה ללמוד היכן שהוא מתנדב.
אלי אלאלוף: אם הוא מתנדב במעון יום?
<דרור גרנית: איזה לימודים הוא ילמד במעון היום?
אלי אלאלוף: החשדנות כלפי המתנדב, זה מה שאותי מקומם.
<דרור גרנית: זה לא עניין של חשדנות.
אלי אלאלוף: זאת חשדנות.
אלי אלאלוף: תשימו לב שכל החוקים שלנו מדברים על איך אנחנו מגבילים את ההתנדבות של הילד.
<דרור גרנית: עוד לא הגענו לפרקים שמגבילים את שאר השחקנים.
<עדי שניר: אני מהפורום לשירות אזרחי לאומי לאוכלוסיות מוחלשות.
<עדי שניר: אני רוצה להתייחס לסעיף 13(א).
אלי אלאלוף: מוחלשות על ידי מי?
<עדי שניר: חברים בפורום ארגונים כמו על"ם, תפוח, מפעלי חינוך.
אלי אלאלוף: מי מחליש את הילד?
שולי מועלם-רפאלי: את לא הבנת את שאלת היושב ראש.
<עדי שניר: סליחה, הבנתי.
<עדי שניר: המוחלשות, אנחנו מדברים על צעירים בסיכון, על צעירים עם מוגבלויות וצעירים מהחברה הערבית.
<עדי שניר: בהקשר לסעיף הזה אני מדברת על צעירים בסיכון וצעירים עם מוגבלויות שכן צריך להתווסף כאן סעיף שמדבר על הכשרה שמותאמת לאותם צעירים עם מוגבלויות וצעירים בסיכון שתינתן על ידי גופים שנקראים מונחי אוכלוסייה שהם הגופים המקצועיים שעובדים ביחד עם כל הגופים המוכרים בשירות.
<עדי שניר: צריך להיות כאן אזכור לכך שההכשרה שהיום ניתנת על ידם לאוכלוסיות האלה, קיימת.
<עדי שניר: זה מודל שקיים.
<עדי שניר: כל הגופים כמו על"ם, כמו גוונים, כמו עמותת אפ"י לצעירים, צריכים להיכנס כגופים מונחי אוכלוסייה שנותנים הכשרות לאותם צעירים.
<דרור גרנית: אנחנו מתנגדים להצעה הזאת, אדוני היושב ראש.
<דרור גרנית: קיימנו שיג ו שיח עם הגברת.
אלי אלאלוף: גם אם משרד המשפטים רוצה להתנגד, שיבקש את רשות הדיבור.
<דרור גרנית: ברשות היושב ראש.
אלי אלאלוף: מה הבנת?
אלי אלאלוף: אני לא הבנתי מה שנאמר.
<דרור גרנית: היום הרשות ביחס לאוכלוסיות מיוחדות מבקשת מהגופים המוכרים שמפעילים מתנדבים של האוכלוסיות המיוחדות, שהם יספקו להם כל מיני שירותים נלווים והשירותים הנלווים האלה, באופן שבו זה מובנה היום, נעשים באמצעות הגופים שהגברת מייצגת וכאן נקרא להם גופי מעטפת.
<עדי שניר: לא.
<עדי שניר: אני מדברת על גופים מונחי אוכלוסייה.
<עדי שניר: כך הם מוגדרים טרמינולוגית גם ברשות.
<דרור גרנית: גופים מונחי אוכלוסייה.
<דרור גרנית: המהות היא שאלה גופים שהם בעצם אומרים שאנחנו מתייחדים ביכולת המיוחדת שלנו לטפל בנוער בסיכון, ביכולת המיוחדת שלנו לטפל באוכלוסייה ערבית, ביכולת המיוחדת שלנו לגבי בעלי מוגבלויות מסוג כזה ומסוג אחר וכדומה.
<דרור גרנית: ההבניה שקיימת היום היא שבעצם הגוף המוכר המתקשר עם אותו גוף מונחה אוכלוסייה, כדי לספק להם את שירותי האקסטרה.
<דרור גרנית: אבל המבנה הזה שקיים היום הוא לא מחויב המציאות.
<דרור גרנית: אפשר לבנות את זה בכל מיני צורות אחרות.
<דרור גרנית: יכול להיות למשל שאנחנו נגיד לגופים המוכרים שאנחנו רוצים שיטפחו את היכולת הזאת אצלם.
<דרור גרנית: אם למשל צריך עובד סוציאלי שילווה נוער בסיכון, העובד הסוציאלי לא יהיה באותו גוף מונחה אוכלוסייה אלא הוא נדרוש אותו כחלק מהגוף המוכר.
<דרור גרנית: יכול להיות שנגיד שהרשות אולי רוצה שיהיה לה בעולם עתידי.
אלי אלאלוף: למה ההתנגדות שלכם?
<דרור גרנית: הנקודה שאני מבקש לציין היא שיש פורמטים פוטנציאליים שונים לבנות את אותם שירותים ייחודיים, שירותי אקסטרה לאוכלוסיות שונות ולאו דווקא הדרך היחידה, ובוודאי לא בהכרח הדרך הנכונה, היא באופן שבו זה מובנה היום.
<דרור גרנית: על כן אנחנו מתנגדים לעגן את מעמדם של הגופים האלה בהסדר החקיקתי.
<דרור גרנית: אנחנו חושבים שכבר עכשיו המבנה הקיים היום של מרובע יחסים – מתנדב, גוף מפעיל, גוף מוכר ורשות – אין סיבה לעגן קודקוד חמישי במבנה הזה.
אלי אלאלוף: מהתחלה הייתי עושה סדר אחר אבל לא חשוב.
אלי אלאלוף: מה העמדה שלכם?
<יואב ארבל: כאן גובשה עמדה ממשלתית לפיה יש אפשרות היום לתת את השירותים האלה גם בנוסח של הצעת החוק ולא להיכנס לתוך הצעת החוק להגדרה מי בדיוק יעשה מה כי אלה דברים דינאמיים.
<נעה בן שבת: אתה בעצם אומר שכאשר אומרים שהמנהל יורה על תכניות הכשרה לשירות, הוא יכול להורות גם על תכניות מיוחדות שהן תכניות לצעירים בסיכון ותכניות לאנשים עם מוגבלות וכן הלאה.
<נעה בן שבת: זאת אומרת שזה כבר נמצא בתוך האפשרות של ההוראות לפי סעיף 13.
<יואב ארבל: גם בסעיף 19, בסעיף התעריף.
<נעה בן שבת: אבל גם בהכשרה.
<נעה בן שבת: אתה אומר שאתה יכול להורות על הכשרות מיוחדות גם לאוכלוסיות כאלה.
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו מתחייבים שזה יהיה.
<עדי שניר: אנחנו מציעים להוסיף את גופי מנחי האוכלוסייה ולא להחליף.
<עדי שניר: זאת אומרת, לעשות את ההכשרה שנעשית בשותפות.
<נעה בן שבת: הוא בעצם שואל מי אמר שהם חייבים ללכת ולעשות את ההכשרה הזאת בשותפות וכי אפשר להטיל על הגוף המוכר לתת את ההכשרה במסגרת העבודה שלו.
<נעה בן שבת: אפשר לעשות את זה בדרך אחרת, אולי הרשות תפעיל ותפתח אצלה כלים כאלה.
<נעה בן שבת: לא חייבים לעגן את הסיוע המיוחד והמסוים, חוץ מאשר לקיים את הגופים.
אלי אלאלוף: אם אתה לא רוצה את התיקון כאן, אתה בעצם מאמין שכל גוף מפעיל, יש לו את היכולות הנדרשות.
<דרור גרנית: לא, אני לא אומר את זה.
<דרור גרנית: אנחנו אומרים שיש צורות שונות להבניה.
<דרור גרנית: יכול להיות שיהיה גוף מוכר שתהיה לו את היכולת לעשות.
<דרור גרנית: יכול להיות שיהיה גוף מפעיל שידע לספק שירותים.
<דרור גרנית: יכול להיות שאנחנו נדרוש את זה בעתיד מהגופים המוכרים שיספקו את היכולת אצלם פנימה ולא באמצעות ספקים חיצוניים.
<דרור גרנית: יכול להיות שאפשר לעשות את זה בצורה של ספקים חיצוניים.
<דרור גרנית: יכול להיות שהרשות עצמה תטפח יכולות.
<דרור גרנית: יש כל מיני פורמטים אפשריים.
אלי אלאלוף: ואתה רוצה להשאיר את הגמישות.
<דרור גרנית: אני רוצה להשאיר את הגמישות גם באופן רחב ואשר על כן אני לא רוצה לעגן את מעמדם של מי שהם היום קבלני ביצוע.
<אוריאנה אלמסי: מרחב התמרון הזה מייקר את כל נושא העלות של התקן.
<אוריאנה אלמסי: מי אחר כך יממן את זה?
<דרור גרנית: זאת שאלה עובדתית כלכלית.
<דרור גרנית: השאלה אם זה יותר משתלם או פחות יקר.
<אוריאנה אלמסי: על מי מושתת העלות של זה?
<אוריאנה אלמסי: מה קורה היום?
<דרור גרנית: אני אגיד.
<דרור גרנית: אני זורק סתם דוגמה כדי שנבין על מה אנחנו מדברים.
<דרור גרנית: נניח לצורך הדיון שלבת נוער בסיכון אנחנו רוצים שיהיה ליווי של עובד סוציאלי.
<אוריאנה אלמסי: צריך.
<אוריאנה אלמסי: לא רוצים אלא צריך.
<עדי שניר: אתה מקבל את הליווי הזה מהגופים מונחי אוכלוסייה.
אלי אלאלוף: האופציה לעבור דרככם לא נסגרת.
<דרור גרנית: היא לא מעוגנת במשהו.
אלי אלאלוף: אל תשכחו שזה לא איזה הסכם טכני.
אלי אלאלוף: זאת חקיקה.
אלי אלאלוף: בחקיקה נשארים בצורה קצת מעורפלת כדי להשאיר את הגמישות הנדרשת, כדי לנצל לפי הצורך את היכולות שלכם ולכסות על חוסר היכולת של הגוף המפעיל או האחר.
אלי אלאלוף: אני חושב שאני מצטרף לדעה להשאיר את זה גמיש כדי שיהיה מקום לכולם.
אלי אלאלוף: חוץ מזה, זה יהיה תפקידכם לשכנע.
<ניר חיים ויינר: משרד הכלכלה והתעשייה.
<ניר חיים ויינר: יש הצעה שאולי תפשר בין הגורמים והיא שלא רק שהמנהל יורה על תכניות הכשרה בתחומים אלא גם בהתאם לאוכלוסיות.
<ניר חיים ויינר: אז תיכנס לסעיף גם העובדה הזאת שייעשו תכניות מותאמות, זה ישאיר את האופן שבו יעשו את זה לשיקול דעת המנהל ולאפשרויות מגוונות כמו שחושב משרד המשפטים אבל זה כן ייתן את הדגש שהתכניות יהיו מותאמות לא רק בהתאם לתחומים אלא גם בהתאם לאוכלוסיות.
אלי אלאלוף: זה דורש התייעצות בין שני יועצים משפטיים.
<ניר חיים ויינר: אם הייתי לידם, הייתי מתייעץ אתם לפני כן.
<נעה בן שבת: אתה בעצם אומר שרשאי הוא להורות על תכניות הכשרה שונות לאוכלוסיות שונות וכן הלאה.
<שר-שלום ג'רבי: אין בעיה אדוני היושב ראש.
<שר-שלום ג'רבי: זה בסדר.
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו ניקח את זה.
אלי אלאלוף: מה בסדר?
אלי אלאלוף: הכשרה חדשה?
אלי אלאלוף: תודה למשרד הכלכלה.
<נעה בן שבת: אדוני, אני רוצה לשאול לגבי הדיון שהיה קודם, לגבי הנושא של הלימודים במקום ההתנדבות.
<נעה בן שבת: אני מבינה שאדוני רוצה שבמקרה הזה של לימודים במקום ההתנדבות, לאפשר היתר כזה, אם מתיר את זה המנהל, אבל לא לתת את ההיתר הזה לגבי עבודה במקום השירות.
<מיכל שפרון זכריה: אם אפשר לחזור לנושא הגמישות.
<מיכל שפרון זכריה: אני אומר שבחמש השנים האחרונות המודל בו עובד הליווי של אותם צעירים בסיכון או בעלי מוגבלויות, נע ונד בין מודלים שונים שבכל פעם אומרים בוא ננסה את המודל הזה, בוא ננסה את המודל ההוא, והגמישות הזאת בסוף פוגעת ביכולת של הצעירים מכיוון שבכל שנה משחקים המודלים השונים.
<מיכל שפרון זכריה: אני כן חושבת שאולי כן שווה ללכת למודל אחד ולקבע אותו בחוק.
אלי אלאלוף: תרשו לי לנצל את ניסיוני וגילי.
אלי אלאלוף: אל תשכחו שאתם גוף מתנדב בעצמכם עם פילנתרופיה מדהימה ועשייה אדירה.
אלי אלאלוף: אני בפני על"ם מוריד את הכובע.
אלי אלאלוף: אבל גם היכולת שלכם לשמור על אותה רמה לאורך שנים, אנחנו יודעים שזה לא קל.
אלי אלאלוף: תאפשרו את הגמישות.
אלי אלאלוף: זאת החלטה אחת חדה בעניין הזה.
<קריאה: תקופת ההכשרה לשירות תיחשב חלק מתקופת השירות.
<קריאה: השר רשאי לקבוע הוראות ותנאים לעניין ההכשרה לשירות לאומי או לשירות קהילתי, ובכלל זה הוראות לגבי השכלה, הכשרה מקצועית, ניסיון ועבר פלילי של העוסקים במתן ההכשרה, וכן הוראות לעניין המיתקנים, הכיתות והציוד הדרושים למתן ההכשרה.
<קריאה: הכשרה מיוחדת גוף מפעיל אשר מפעיל מתנדב בתפקידים הדורשים הכשרה מיוחדת, אחראי לכך שהמתנדב יעבור את ההכשרה האמורה, נוסף על ההכשרה לשירות לפי סעיף 13.
<קריאה: תקופת ההכשרה המיוחדת האמורה בסעיף קטן (א) תיחשב חלק מתקופת השירות, למעט במקרים מיוחדים שיורה עליהם המנהל.
<אסנת צדוק: עמותת שלומית.
<אסנת צדוק: היום זה לא מה שקורה בפועל כי מתנדבת שעושה שירות במד"א ושירתה במקום אחר שנה ראשונה והולכת לשנה שנייה במד"א, שלושת השבועות של הקורס של מד"א לא נחשבים לה כשירות והרבה פעמים היא מפסידה שלושה שבועות או שהיא שומרת את ימי החופש שלה.
<שר-שלום ג'רבי: עכשיו זה נחשב.
<נעה בן שבת: אתם רוצים לשנות את המצב.
<שר-שלום ג'רבי: בדיוק.
<שר-שלום ג'רבי: זה מה שאנחנו אומרים עכשיו.
אלי אלאלוף: הבנת שזה דווקא הולך לכיוון שאת מדברת עליו?
<אסנת צדוק: כן.
מירב בן ארי: מי מממן את ההכשרה הזאת?
<שר-שלום ג'רבי: הגוף המפעיל.
<צבי במברגר: עמינדב.
<צבי במברגר: רציתי להעיר לגבי הכשרה שנעשית טרום השירות.
<צבי במברגר: אם הוחלט כאן שהיא תיהפך לחלק מתקופת השירות, זה גם ידרוש למנות את זה בימי השירות וגם מימון על התקופה הזאת כימי שירות, אבל זה לא מוסדר.
<יואב ארבל: זה יהפוך להיות חלק.
<צבי במברגר: בת שעושה שבועיים בקיץ, היא מתחילה את השירות במהלך חודש אוגוסט או יולי.
<צבי במברגר: זאת המשמעות.
<צבי במברגר: בסדר.
<צבי במברגר: זה ידרוש גם תקציבים.
מירב בן ארי: למה שייקחו אותם?
מירב בן ארי: הם עולים הרבה יותר כסף, צריך לעשות להם הכשרה מיוחדת ועוד זה על חשבון הגוף המפעיל.
<קריאה: הגוף המפעיל דורש את זה.
<צבי במברגר: הוא לא רוצה לשלם.
מירב בן ארי: הוא לא רוצה לשלם.
מירב בן ארי: מה זה הוא רוצה את זה?
מירב בן ארי: הוא צריך לשלם עליהם.
מירב בן ארי: אדוני, אתה שם את כל המימון על הגוף המפעיל.
<שר-שלום ג'רבי: יש הכשרה בסיסית שהיא חלק מהתעריף.
מירב בן ארי: הכשרה מיוחדת.
<שר-שלום ג'רבי: הכשרה מיוחדת.
<שר-שלום ג'רבי: רק גופים מפעילים בהם צריך את זה כמו מד"א.
<שר-שלום ג'רבי: גופים מקצועיים שאתה דורש תפקודים מקצועיים מהמתנדבים.
<שר-שלום ג'רבי: רק שם ורק אם המפעיל רוצה וצריך, אז הוא יצטרך לממן את זה כמובן.
מירב בן ארי: גם היום כאשר מתנדב בא, לא בטרום, עושה קורס במד"א, זה על חשבון מד"א.
מירב בן ארי: איזו עוד דוגמה חוץ ממד"א?
<שר-שלום ג'רבי: הדרכות טיולים.
<קריאה: אור ירוק.
מירב בן ארי: על"ם מממן במימון מלא.
<צבי במברגר: כן, אבל מתנדבים שעובדים במערכת החינוך, לא במסגרת משרד החינוך אלא דרך הרשויות, הם לא מקבלים הכשרה למרות שברור שהם צריכים לקבל הכשרה וההכשרה היום נופלת על הגופים המוכרים.
<צבי במברגר: עיריית תל אביב לא מממנת הכשרה.
<צבי במברגר: אני מדבר על הכשרה מקצועית.
<צבי במברגר: אני לא יכול לשלוח מתנדבת לבית ספר בלי לקבל הכשרה בדומה לסטנדרטים שדורש משרד החינוך.
<צבי במברגר: אם זה תקן שמשרד החינוך מממן, הוא מממן לי הכשרה.
<צבי במברגר: אם זה תקן שמממנת עיריית תל אביב, עיריית רחובות ואשדוד, או משרד הרווחה במוסדות חינוך שמשרד הרווחה מחזיק, זה דבר ידוע שאנחנו בעצם סופגים את זה.
<שר-שלום ג'רבי: את ההכשרה?
<צבי במברגר: ודאי.
<צבי במברגר: אני לא אשלח מתנדבת לבית ספר מפתן בתקן רווחה בלי שהיא תקבל הכשרה, בלי לתת לה הכשרה של יום אחד אוריינטציה לפני השירות.
<שר-שלום ג'רבי: אותו משרד, הוא זה שישלם.
<צבי במברגר: זה לא קורה ולכן אני מעלה את זה.
<שר-שלום ג'רבי: פעם ראשונה אני שומע.
<שר-שלום ג'רבי: אני לא מכיר את המציאות הזאת.
<שר-שלום ג'רבי: אני אשמח לקבל את הפירוט היכן אתם מממנים כדי שנראה בדיוק איפה זה קורה.
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו לא מכירים את העניין הזה.
<שר-שלום ג'רבי: אני באמת לא מכיר את זה שאתם מממנים תקנים ברשויות.
<צבי במברגר: משרד הרווחה עד השנה הזאת מימן אחוז מסוים עבור הכשרה מיוחדת כהכנה לשירות.
<צבי במברגר: השנה הוא הוריד את זה.
<שר-שלום ג'רבי: השנה אתם מימנתם את זה?
<צבי במברגר: באה מתנדבת למוסד של מפתן בלי הכנה?
<צבי במברגר: אין לי אחריות כזאת.
<שר-שלום ג'רבי: בוא נראה את הרשימה ונפנה למשרד הרווחה.
<שר-שלום ג'רבי: יש שתי אפשרויות כאשר קודם כל 75 אחוזים מהתקנים הם במשרדי הממשלה ומשרדי הממשלה מממנים.
<שר-שלום ג'רבי: גוף מפעיל שמבקש תקנים מיוחדים אצלו כמו מד"א, הם מממנים כי הם רוצים שיבואו אנשים מקצועיים.
<שר-שלום ג'רבי: אי אפשר לשלוח מישהו שהוא לא יהיה חובש.
מירב בן ארי: הבעיה היא למה שמי שהולך למפתן וצריך הכשרה מיוחדת להיות שם, לא יכול להיות שהגוף המפעיל יממן.
מירב בן ארי: משרד הרווחה רוצה את השירות הלאומי, שיממן.
<קריאה: הוא הפסיק לממן.
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו נבדוק את זה.
<צבי במברגר: היה מימון שהופסק.
<יגאל ויינר: אני רוצה לוודא שבתוך הפול הזה של ההכשרה, זה פותר את הבעיה של המתנדבים הערבים, של חברה הערבית, שלא מקבלים הכשרה למערכת החינוך, להבדיל מהיהודים שכן מקבלים, והאם הבעיה הזאת נפתרת כאן.
<יגאל ויינר: כל מתנדב ערבי שהולך למערכת החינוך היום, לא מקבל את ההכשרה לפני הכניסה למערכת החינוך.
<יגאל ויינר: מתנדב יהודי מקבל הכשרה של 14 ימים.
<יגאל ויינר: צריך לוודא שזה פותר את חוסר השוויון הזה בין החברה היהודית לחברה הערבית.
<יגאל ויינר: זה המצב הקיים.
אלי אלאלוף: אני מציע שמשרד החינוך יענה.
<דוד פלבר: משרד החינוך.
<דוד פלבר: ההערה נכונה.
<דוד פלבר: במצב הנוכחי חלק מהמתנדבים בתוך מערכת החינוך הם לא מתנדבים שמערכת החינוך מממנת.
<דוד פלבר: לדוגמה, אור ירוק רוצה להפעיל תקנים ללמד זהירות בדרכים, הוא לא יכול למצוא את הילדים בדרכים אלא הוא מוצא אותם בתוך מערכת החינוך, וכך גם עיר ללא אלימות, מניעת סמים ומניעת אלכוהול, כל מיני תקנים כאלה כאשר יש גופים אחרים שמערכת החינוך משמשת עבורם פלטפורמה.
<דוד פלבר: זה חלק מהתופעה שמדברים עליה כאן.
אלי אלאלוף: פורמלי לתקציב.
<דוד פלבר: פלטפורמה לקשר עם צורכי השירות.
<דוד פלבר: במקרים כאלה, לדעתנו – וזה גם מה שקורה ברוב המקרים – רוב קורסי ההכשרה איך לעבור במעבר חציה בבטחה, הם עובדים בתוך מערכת החינוך.
<דוד פלבר: זה הגוף המפעיל.
<דוד פלבר: יש חלק נוסף, תקנים של הרשות לשירות לאומי מציבה בתוך בתי הספר מתנדבים שהם עוסקים פרופר בחינוך ללא מטרה, ויש גוף אחר שמפעיל אותם.
<דוד פלבר: לגביהם עד היום לא הייתה הכשרה ואנחנו כרגע בדין ודברים עם הרשות לשירות לאומי כדי לייצר מערכת.
אלי אלאלוף: שלא נתבלבל.
אלי אלאלוף: לא יכול להיות שהמערכת הממלכתית של מדינת ישראל תפעיל לשתי אוכלוסיות שונות תנאים שונים.
אלי אלאלוף: זה חייב להיות אחיד.
מירב בן ארי: זה לאותה משימה.
אלי אלאלוף: אחר כך תתלבשו על החרדים ותגידו שלחרדים זה משהו אחר.
<דוד פלבר: לכן אנחנו בשיתוף עם הרשות מכינים תכנית הכשרה שתתאים לאוכלוסייה הערבית.
<דוד פלבר: זה צריך להיות במקום, בשפה ובכלים שמותאמים לה.
אלי אלאלוף: כדאי שתעשו את זה מהר כדי שלא תהיה סנקציה.
<דוד פלבר: אנחנו עושים.
אלי אלאלוף: אל תבואו לשולחן הזה כאשר מבדילים בין אזרח לאזרח.
<דוד פלבר: לא מבדילים.
<דוד פלבר: אני אומר שאנחנו מעודדים תכנית הכשרה.
אלי אלאלוף: מה זה לא?
אלי אלאלוף: תודה על ההערה שלך.
<נעה בן שבת: בתקנים האלה הרשות היא הגוף המפעיל?
<נעה בן שבת: הרשות נחשבת לגוף המפעיל?
<שר-שלום ג'רבי: גוף מממן.
<אלי יפה: לגבי ההכשרה.
<אלי יפה: זאת גזרה שהציבור לא יכול לעמוד בה וזאת מכמה סיבות.
<אלי יפה: אני לא מדבר על המימון של ההכשרה כולל פנימייה, כולל המדריכים וכולי.
<אלי יפה: את כל ההדרכה אנחנו עושים על חשבון מגן דוד אדום וזה ברור.
<אלי יפה: אבל זמן השירות, אם הוא יתחיל ביולי, הרי אנחנו לא נוכל לנהל את המערכת בתקני השירות.
<אלי יפה: דבר שני.
<אלי יפה: אנחנו מפסידים כאן הרבה כסף.
<אלי יפה: נכון להיום, אני לא מדבר על בין השירותים כפי שדיברה הגברת, מתנדבת או מתנדב של שירות לאומי שרוצה לעשות שירות לאומי באמבולנסים, הוא נדרש לעבור את הקורס לפני השירות הלאומי.
<אלי יפה: יש כאלה שהם מתנדבי מד"א ועברו אותו במהלך התנדבותם השגרתית, ויש כאלה שעוברים את זה לפני תחילת השירות.
<אלי יפה: כלומר, אם בספטמבר מתחיל השירות, עד אז הם נדרשים לעבור קורס הכשרה לא על חשבונם, ללא עלות, הכול על חשבון מגן דוד אדום אבל לא על חשבון זמן השירות.
אלי אלאלוף: ברשותך, יש לי בקשה.
אלי אלאלוף: אני מרגיש שאני יכול להחמיא למגן דוד אדום – אני שמח שזה שולחן שאפשר להחמיא לכולם - על העשייה המדהימה שלכם אבל לא יכול להיות שאני שומע הרבה מאוד התלבטויות של אי הבנה ביניכם.
אלי אלאלוף: כדאי שיהיה לכם דיון בנושא הזה.
אלי אלאלוף: תעשו את הדיון.
אלי אלאלוף: ההערה שלו שהסנכרון הנדרש הזה בין תקופת ההכשרה לבין השירות, חייבים למצוא לה פתרון טכני.
אלי אלאלוף: שבו ביניכם ותמצאו את הפתרון.
אלי אלאלוף: יש הרבה בעיות כאלה במדינה וכל הזמן בגלל בעיות טכניות הופכים אותן למהותיות ואז זה עוד יותר מסובך.
אלי אלאלוף: בבקשה, שבו ביניכם, תמצאו את הפתרון ולפעמים ספציפית.
אלי אלאלוף: לשם כך יש תקנות.
<יואב ארבל: יש את האופציה בתוך הצעת החוק.
<יואב ארבל: למעט במקרים חריגים.
אלי אלאלוף: לפעמים כדי לקדם את זה, כדאי שתבואו ותבקשו בתקנה לעשות תיקון כזה או אחר, אבל אני מרגיש שמגן דוד אדום, שהוא מערכת לאומית חשובה, נשאר עם הרבה מאוד התלבטויות.
אלי אלאלוף: שבו ותמצאו את הפתרונות.
<יואב ארבל: אנחנו עובדים הרבה שנים בשיתוף פעולה מאוד גדול עם מגן דוד אדום.
<יואב ארבל: היום המצב הוא מצב מסוים ונכון שלפי הצעת החוק המצב ישתנה.
אלי אלאלוף: ישתנה לטובה.
<יואב ארבל: ישתנה לטובת המתנדבים ואולי לרעת מגן דוד אדום.
אלי אלאלוף: אתה חייב למצוא נוסחה שמשרתת את שתי המטרות.
<יואב ארבל: לכן הכנסנו בסיפא של סעיף 14(ב) ואמרנו למעט במקרים מיוחדים שיורה עליהם המנהל.
<יואב ארבל: אפילו לא בתקנות.
<יואב ארבל: אם יהיו מקרים מיוחדים, ויתכן שזה המקרה המיוחד, בהחלט יתכן שיוחלט שבמקרה הזה - - -
אלי אלאלוף: אולי תתקן את זה לפני שהחוק יעבור ואז נוכל לפתור בעיה.
<נעה בן שבת: למרות שכאשר אומרים מקרה מיוחד, משתמע כאילו יש מישהו עם בעיה פרטית.
<נעה בן שבת: כאן יש ארגון.
<יואב ארבל: לגבי אורך ההכשרה.
<נעה בן שבת: אולי צריך להתייחס לזה.
<נעה בן שבת: הכשרות מסוגים מיוחדים או מאפיינים מיוחדים.
<נעה בן שבת: לדבר על ההכשרה ולא על המקרה.
<דרור גרנית: אולי נעשה סדר ואני אחדד את הדברים שאמר יואב כי אני חושב שיואב צודק במאה אחוזים.
<דרור גרנית: בעצם מה שמיוחד במקרה הזה, זה אורך ההכשרה.
<דרור גרנית: אם מתוך שנה של שירות נדרשת הכשרה של שלושה חודשים.
<אלי יפה: היום אלה חמישה שבועות למי שאין הכשרה קודמת.
<דרור גרנית: אומר נציג מד"א שזאת הכשרה מאוד ארוכה שבעצם נוגסת לו סדר גודל של עשרה אחוזים מתקופת השירות.
<דרור גרנית: בהכשרה כל כך ארוכה שנוגסת נגיסה כזו ארוכה ממשך השירות, יגיד המנהל שזה מקרה מיוחד בו ההכשרה לא תיחשב חלק מתקופת השירות.
אלי אלאלוף: אלה פתרונות טכניים.
<דרור גרנית: זה הפתרון.
<דרור גרנית: זה בעצם מה שכתוב בהצעת החוק.
<יואב ארבל: אני מקבל את הצעתה של היועצת המשפטית לחדד שמקרים מיוחדים יהיו על ההכשרות ולא על המתנדבים.
<אלי יפה: עוד דבר.
<אלי יפה: נכון להיום ההכשרה היא טרום השירות.
<אלי יפה: נקודה.
<אלי יפה: כלומר, יש כאלה שעברו את זה כבר שנה קודם.
<אלי יפה: יש כאלה שעושים שנת שירות, לא שירות לאומי, לומדים ואחר כך באים לשירות.
אלי אלאלוף: היחידות המיוחדות שלנו כמו חיל המודיעין וכולי, כל זה נקרא קדם צבאי.
אלי אלאלוף: מחתימים אותם על שלושה חודשים של התנדבות כדי לקבל אותם מוכנים על חשבון האזרח.
<אלי יפה: נכון ואנחנו עושים את זה גם לצבא.
<אלי יפה: אנחנו נותנים קורס פרמדיק קדם צבאי לצה"ל והם מתחילים לשרת אחרי שהם מסיימים את הקורס.
אלי אלאלוף: זה קדם צבאי.
אלי אלאלוף: נוסחה טובה מאוד על חשבון האזרחים.
<אסנת צדוק: אני חושבת שבעניין הזה מאוד חשובה ההבחנה בין טרום שירות לבין התנדבות לשנה שנייה מכיוון שהרבה מתנדבות – ואני נתקלתי בהרבה מתנדבות – בגלל שהן עשו את הקורס בסיום של שנה ראשונה, הן היו צריכות לצאת ממקום השירות הקודם שלושה שבועות קודם והיו חסרים להם שלושה שבועות שירות.
<אסנת צדוק: לכן אני חושבת שצריכה להיות הבחנה וגם צריך להיות סעיף שאומר האם זה נחשב כתקופת שירות בתשלום או שזאת תקופת שירות שהיא לא בתשלום.
<אסנת צדוק: גם לזה צריכה להיות התייחסות.
<יואב ארבל: תקופת שירות היא תמיד בתשלום.
<יואב ארבל: אין דבר כזה תקופת שירות בלי תשלום.
<יואב ארבל: ההתנדבות תמיד הולכת עם דמי הכלכלה.
<יואב ארבל: אנחנו נצטרך להיערך לשינוי בהתאם להצעת החוק.
<אלי יפה: עלי זה מקובל.
<אלי יפה: כלומר, להפריד בין אלה שעשו קורס לפני שירות ומתחילים את השירות כשהם כבר מוכשרים, לבין אלה שבאות במהלך השירות ולהן אנחנו ניתן.
<אלי יפה: זה בשוליים ואין לנו בעיה עם זה.
<נעה בן שבת: ננסה לנסח את החריג.
<נעה בן שבת: הבנו את העיקרון וננסה לנסח בהתאם.
<אוריאנה אלמסי: משנת הלימודים הנוכחית משרד הרווחה לא מממן הכשרה למתנדבים במסגרות שלו.
<אוריאנה אלמסי: את זה אני מבינה.
<אוריאנה אלמסי: אם מישהו מהגופים המוכרים יכול לומר מה קורה עם החבר'ה שמתנדבים שם השנה.
<נעה בן שבת: זה המקרה עליו דיברנו.
אלי אלאלוף: למשל החלטה של משרד זה או אחר, זה בהתייעצות אתכם?
<שר-שלום ג'רבי: אני לא ידעתי על כך.
מירב בן ארי: לא ידעת לגבי משרד הרווחה?
<שר-שלום ג'רבי: לא ידעתי.
אלי אלאלוף: גוף, כולל משרד ממשלתי, לא יכול לשנות את התנאים ללא מכרז.
<צבי במברגר: הם טוענים שקיבלו את ההנחיה מכם.
אלי אלאלוף: זה אומר שכל גוף יכול לבוא מחר בבוקר ולשנות תנאים ללא התייעצות, ללא בדיקה וללא אישור שלכם?
<דרור גרנית: לעניין ההכשרה המיוחדת.
<דרור גרנית: יש כאן בעצם שני סעיפים שונים שמדברים על שני סוגים שונים .
אלי אלאלוף: אבל אם מחר בבוקר המשרד הזה יחליט שהוא לא רוצה לשלם יותר, מה יקרה?
<יואב ארבל: יש הכשרה בסיסית שכולם צריכים לעבור.
<יואב ארבל: הכשרה מיוחדת.
אלי אלאלוף: אני מדבר על העיקרון.
אלי אלאלוף: משרד יכול לשנות תנאי הפעלה של תכנית מתנדבים?
<יואב ארבל: רק של ההכשרה המיוחדת.
אלי אלאלוף: רק בהכשרה המיוחדת?
<יואב ארבל: אם מד"א אומר שהוא לא צריך קורס פרמדיקים אלא קורס חובשים, זאת החלטה מקצועית שלו ואנחנו לא מתערבים בזה.
אלי אלאלוף: אם משרד הרווחה אומר מחר שהוא לא רוצה שום מתנדב שדורש דירה.
אלי אלאלוף: הוא יכול לעשות זאת?
<יואב ארבל: זה בסעיף אחר לחלוטין.
אלי אלאלוף: תעזוב את הסעיף.
אלי אלאלוף: תחשוב על העיקרון.
<שר-שלום ג'רבי: הוא יכול.
<שר-שלום ג'רבי: הוא יכול להגיד.
אלי אלאלוף: ללא אישור שלכם.
<שר-שלום ג'רבי: הוא מממן את התקן.
<שר-שלום ג'רבי: הוא אומר שהוא מימן אלף תקנים ועכשיו בתקציב העביר כסף למקום אחר, כך השר החליט וכך החליט המנכ"ל, ולכן במקום אלף יש לו 500 וה-500 האלה, הוא רוצה אותם בלי דיור.
<שר-שלום ג'רבי: זכותו כי הוא מממן.
<שר-שלום ג'רבי: אני גם לא מכתיב לו כמה תקנים הוא צריך לקחת אלא הוא מחליט כמה הוא רוצה.
אלי אלאלוף: אם כן, לשם מה עושים חוק ולא ג'ונגל?
אלי אלאלוף: בוא נדבר על ג'ונגל.
אלי אלאלוף: מה שאתם אומרים, זה ג'ונגל.
אלי אלאלוף: כל משרד יקום ויעשה, ואם זה כך, לשם מה עושים חוק?
מירב בן ארי: איך עושים החלטה כזאת לשירות לאומי בלי שאתה יודע עליה?
מירב בן ארי: זה לא קשור למשפט.
מירב בן ארי: זה גם לא קשור לחוק.
מירב בן ארי: זה תכל'ס בשטח, באו, לקחו הכשרה ולא שיתפו.
<שר-שלום ג'רבי: יותר מזה.
<שר-שלום ג'רבי: משרד הרווחה מממן רק חמישים אחוזים מהתקן.
אלי אלאלוף: לא יכולים לבדוק את הנושא הזה?
<נעה בן שבת: אפשר לעשות משהו שהוא מעין ייצוג הולם.
<נעה בן שבת: יש לך מספר רב של תקנים ואתה חייב חלק מהם לקחת כתקנים משודרגים, בין אם זה לאוכלוסיות מיוחדות, בין אם לאנשים עם מוגבלות או לצעירים בסיכון.
<נעה בן שבת: לגבי אנשים עם מוגבלות יש הוראה מפורשת אבל גם לגבי צעירים בסיכון, וגם תקנים עדיפים כדי לתת להם חובה לקבוע ייצוג הולם.
<נעה בן שבת: אז יכול להיות שתהיה בזה גמישות, תלוי כמה צריך, אבל תהיה חובה לשלב בתוך התקנים האלה גם תקנים.
אלי אלאלוף: מחר בבוקר צה"ל יכול להחליט שכל החיילים ילכו ללא מדים.
אלי אלאלוף: במקרה הזה הוא יקבל החלטה לבד ללא כל התייעצות ברמה ממשלתית או ברמה פרלמנטרית?
אלי אלאלוף: מישהו שרוצה להפעיל שירות אזרחי במשרד שלו, יש לו כללים ואין לו אפשרות לחרוג מהם.
אלי אלאלוף: אני חושב שיש לנו כאן
אלי אלאלוף: מצב ולא יכול להיות שכל משרד יצא עם החלטות ללא שום קשר עם המערכת.
יגאל גואטה: איפה נציגי הרווחה?
מירב בן ארי: הם לא כאן.
<נאדר אלקאסם: גם כאשר החוקים הקודמים התקבלו, שירות לאומי, שירות אזרחי חרדי, אחרי שהחוק מתקבל, אנחנו מוציאים הנחיות של התנאים הבסיסיים ומוציאים הנחיות לכל משרדי הממשלה.
<נאדר אלקאסם: זאת חבילת הבסיס שאף משרד ממשלתי לא יכול לחרוג ממנה ולא יכול לבטל.
<נאדר אלקאסם: אלה התנאים.
<נאדר אלקאסם: כל משרד ממשלתי מחויב בהם.