GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יואב ארבל: כאשר מדובר על גוף מפעיל שהאישור שלו – הרי מדובר על אלפי גופים מפעילים, ודאי שלא נביא את כל האישורים של כולם למועצה, כי זה יתקע.
<אוריאנה אלמסי: בוודאי.
<אוריאנה אלמסי: אבל האם אתם רוצים להתלות?
<יואב ארבל: מדובר על יוזמה של המנהל.
<יואב ארבל: כאשר מגיעה לפתחנו בקשה בעניין גוף שיש התלבטות לגביו, יש אפשרות בהחלט לפנות למועצה, לקבל חוות דעת.
<אוריאנה אלמסי: אבל נאמר אם רוצים לפסול גוף שכבר מפעיל מתנדבים - - -
<יואב ארבל: לא, אם מתלבטים, אם יש התלבטות לגבי.
<אוריאנה אלמסי: שהוא יתחיל לקבל או שהוא כבר, ולפסול אותו?
<שר-שלום ג'רבי: אתן לך דוגמה, אם מותר.
<שר-שלום ג'רבי: חשבתי שצריך לפסול את ארגון "בצלם" – אני עדיין חושב, אגב – היועץ המשפטי לממשלה אסר עלי, והוא אמר לי שאני צריך להמשיך לפעול.
<שר-שלום ג'רבי: דבר כזה כן נכון להביא לפתחה של המועצה.
<אוריאנה אלמסי: אז זאת השאלה, ואז המועצה ממליצה לך, אבל ההחלטה היא שלך.
<אוריאנה אלמסי: זה לא ברור מפה.
<שר-שלום ג'רבי: כן, אבל אני רוצה את הגיבוי שלה.
<שר-שלום ג'רבי: אני כבר אהיה, אבל מי שיהיה.
<שר-שלום ג'רבי: לדוגמה, "בצלם", הייתה לנו את הדוגמה.
<אוריאנה אלמסי: הבנתי.
<אוריאנה אלמסי: זה לא כל כך ברור.
אלי אלאלוף: נתקדם, בבקשה.
<נעה בן שבת: "39 – ישיבות המועצה – (א) ישיבות המועצה יתקיימו אחת לשלושה חודשים לפחות.
<נעה בן שבת: (ב) יושב-ראש המועצה יזמן את הישיבות ויקבע את מועדיהן, מקומן וסדר-יומן, בכפוף להוראות חוק זה.
<נעה בן שבת: (ג) המועצה תקיים ישיבה מיוחדת על-פי דרישת השר או המנהל או שליש מחברי המועצה לפחות; הישיבה תתקיים בתוך 14 ימים מיום הדרישה; בישיבה תדון המועצה בנושאים המפורטים בדרישה.
<נעה בן שבת: (ד) המנהל, או מי מטעמו, יוזמן לכל ישיבות המועצה.
<נעה בן שבת: 40 – סדרי עבודת המועצה – (א) המניין החוקי בישיבות לישיבות המועצה הוא רוב חבריה ובהם יושב-ראש המועצה או ממלא- מקומו הקבוע; משנפתחה הישיבה במניין חוקי, יהיה המשך הישיבה כדין בכל מספר של חברים, ובלבד שכולם זומנו ושבעת קבלת ההחלטות לא פחת מספר הנוכחים משליש מחבריה, לפחות ובהם היושב-ראש או ממלא-מקומו הקבוע, שני נציגים שהם עובדי המדינה ושני נציגי ציבור.
<נעה בן שבת: " כולם צריכים להיות.
<נעה בן שבת: נוכחותם נדרשת כדי לפתוח את הישיבה.
אלי אלאלוף: זה הקוורום הנדרש.
<נעה בן שבת: כן, זה הקוורום הנדרש, בדיוק.
<נעה בן שבת: "(ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), בעת קבלת החלטות לפי סעיף 22, 23 ו-38 לא יפחת מספר הנוכחים בישיבה מעשרה חברים, ובהם ארבעה נציגים שהם עובדי המדינה וארבעה נציגי ציבור" – זאת דרישת המינימום.
<נעה בן שבת: "(ג) לא היה מניין חוקי בעת שנפתחה ישיבת המועצה, רשאי היושב-ראש לדחותה לחצי במחצית שעה; עברה מחצית השעה האמורה, תהיה הישיבה כדין בכל מספר של נוכחים, ואולם על קבלת החלטות יחולו הוראות סעיפים קטנים (א) ו-(ב).
<נעה בן שבת: (ג1) המועצה תערוך פרוטוקולים של ישיבותיה; פרוטוקול חתום בידי חבר המועצה שניהל את הישיבה וחבר מועצה נוסף שהשתתף בה, ישמש ראיה לכאורה לאמור בו.
<נעה בן שבת: (ד) החלטות המועצה יתקבלו ברוב דעות של חברי המועצה המשתתפים בהצבעה; היו הדעות שקולות יכריע יושב-ראש המועצה, ובהעדרו – ממלא-מקומו הקבוע.
<נעה בן שבת: (ה) השר רשאי לקבוע את סדרי עבודתה ונוהלי דיוניה של המועצה, ככל שלא נקבעו בחוק זה; כל עוד לא קבע השר כאמור, תפעל המועצה בדרך הנראית לה צודקת ומועילה ביותר בנסיבות העניין.
<נעה בן שבת: 41 – הגשת דוחות וסקירות למועצה – (א) לשם ביצוע תפקידיה רשאים המועצה או יושב-הראש לבקש מהרשות דוחות, לרבות דוחות תקציביים, וסקירות על הפעילות השוטפת של הרשות.
<נעה בן שבת: (ב) הרשות תעביר למועצה את הדוחות או הסקירות כאמור בסעיף קטן (א), בתוך 60 ימים ממועד הבקשה.
<נעה בן שבת: 42 – קיום המועצה – קיום המועצה, סמכויותיה ותוקף החלטותיה לא ייפגעו מחמת שהתפנה מקומו של חבר המועצה או מחמת ליקוי במינויו או בהמשך כהונתו, ובלבד שרוב חברי המועצה מכהנים כדין.
<נעה בן שבת: 43 – הוצאות וגמול – (א) חבר המועצה לא יקבל מהרשות שכר בעד שירותיו.
<נעה בן שבת: (ב) חבר המועצה שאינו עובד המדינה, עובד גוף מתוקצב או עובד של גוף שהוא מייצג במועצה, זכאי לקבל מאת הרשות גמול בעבור השתתפות בישיבות המועצה לפי הוראות סעיף קטן (ד), ובלבד שאינו זכאי לקבל תמורה בעבור ההשתתפות ממקור אחר.
<נעה בן שבת: (ג) חבר המועצה שאינו זכאי לגמול לפי הוראות סעיף קטן (ב), זכאי לקבל מהרשות החזר הוצאות שהוציא לצורך לשם השתתפות בישיבות המועצה לפי הוראות סעיף קטן (ד), ובלבד שאינו זכאי לקבל החזר הוצאות ממקום אחר.
<נעה בן שבת: (ד) השר, בהסכמת שר האוצר, יקבע כללים ותנאים שלפיהם תשלם הרשות גמול או החזר הוצאות לחברי המועצה בהתאם להוראות סעיפים קטנים (ב) ו (ג), ואת שיעוריהם.
<נעה בן שבת: (ה) בסעיף זה "עובד המדינה", ו"עובד גוף מתוקצב" כהגדרתם בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב.
<נעה בן שבת: 44 – החלת דינים על חברי המועצה – חברי המועצה שאינם עובדי המדינה, דינם כדין עובדי המדינה לעניין חיקוקים אלה: (1) חוק שירות הציבור (מתנות), התש"ם–1979; (2) חוק העונשין, התשל"ז–1977, ההוראות הנוגעות לעובדי הציבור; (3) פקודת הנזיקין (נוסח חדש); (4) חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ"ט–1969".
<נעה בן שבת: העלינו פה שאלה, בסופו של דבר אני חושבת שהייתה שאלה האם להחיל גם חובת צינון לגבי חוק הבחירות, אבל חשבנו שזה לא כל כך מתאים בסופו של דבר.
<יואב ארבל: אפשר להעיר הערה קטנה?
<יואב ארבל: רק ברישה של סעיף 44, אני חושב שנכון להוסיף: חברי המועצה שאינם עובדי המדינה דינם כדין עובדי המדינה בכל הנוגע לתפקידם במועצה.
<יואב ארבל: אנחנו רוצים את האיסורים האלה - - -
<נעה בן שבת: אני אבדוק אם זה כתוב בכל המקומות האחרים שכתובה הוראה כזאת.
<דרור גרנית: לשם הדוגמה, מתנות, אדם שהוא בעצם מהנציגים שהם אינם עובדי מדינה אלא הם למשל נציגי ציבור, והוא מקבל מתנה בכל מיני הקשרים אחרים שלא קשורים לתפקידו.
<נעה בן שבת: אבדוק שוב.
<נעה בן שבת: כיוון שההוראה הזאת היא לא נוסח חדש שמביאים פה לראשונה, אבדוק אם יש הבהרה כזאת בהוראות שקבועות בחוקים אחרים, נבהיר.
<נעה בן שבת: אם אין הבהרה כזאת אנחנו נאמץ את הנוסח הסטנדרטי.
מיקי לוי: מאידך, אם יש למשל מתנה לחגים שמקבלים עובדי המדינה, יצטרכו גם לתת לעובדים האלה.
<נעה בן שבת: בוודאי.
<יואב ארבל: זה לא כתוב פה.
מיקי לוי: על אותו משקל, אם אתה רוצה מאוזן.
<דרור גרנית: חבר הכנסת לוי, לא.
<דרור גרנית: אני חולק עליך במלוא הצניעות והכבוד.
מיקי לוי: אשמח ללמוד.
<דרור גרנית: מתנות שמקבלים עובדי המדינה לחגים קמות וחיות מכוח יחסי העבודה שבין העובד לבין המעסיק.
<דרור גרנית: נציגי ציבור שאנחנו מדברים עליהם שהם אינם עובדי מדינה, זאת אומרת, כל מערכת היחסים של יחסי העבודה לא חלה עליהם, הם לא זכאים למתנות.
מיקי לוי: זה ברור לחלוטין.
<דרור גרנית: אלו חוקים שהמטרה שלהם להבטיח טוהר מידות.
<דרור גרנית: זאת אומרת, שלא יהיה סוג של מתנות, שוחד, למשל.
<נעה בן שבת: זאת הייתה דוגמה.
מיקי לוי: אני מתנצל שהפסקתי אותך.
<נעה בן שבת: זה בסדר.
<נעה בן שבת: אבל רק אנחנו פשוט לא עושים את דינם כדין עובדי המדינה.
<נעה בן שבת: נאמץ את הנוסח הקיים בחוקים אחרים שבהם זה מופיע.
<נעה בן שבת: " 45 – פיזור המועצה – (א) ראה השר כי המועצה אינה ממלאת את תפקידה באופן נאות, יתרה במועצה, בהודעה בכתב שישלח ליושב-ראש המועצה, כי אם בתוך תקופה שיקבע לא תמלא המועצה את המוטל עליה בהתאם להוראות חוק זה, כפי שפירט בדרישתו, יפזר את המועצה.
<נעה בן שבת: (ב) לא מילאה המועצה את שהוטל עליה כאמור בסעיף קטן (א), בתוך התקופה שקבע השר בהודעתו, רשאי השר, בהסכמת ראש הממשלה, להורות על פיזור המועצה.
<נעה בן שבת: (ג) החליט השר לפזר את המועצה כאמור בסעיף קטן (ב), תמונה מועצה חדשה, לפי הוראות סעיף 32, בתוך 60 ימים מיום הפיזור.
<נעה בן שבת: (ד) מועצה שפוזרה תמשיך לכהן כמועצה זמנית עד למינויה של המועצה החדשה; מועצה זמנית תימנע ככל האפשר מקבלת החלטות משמעותיות שאינן נדרשות בפרק הזמן של כהונתה.
<נעה בן שבת: " אני רוצה לשאול, אבל המועצה הזאת רשאית למשל, להזמין מומחים או למשל, להזמין את הגופים המוכרים להישמע בפניה או גורמים שונים להישמע בפניה?
<דרור גרנית: להזמין היא יכולה בוודאי.
<דרור גרנית: לזמן במובן של לחייב אותם, זה לא.
שולי מועלם-רפאלי: לחייב לא.
<דוד פלבר: סליחה, אין לה שום החלטות שמחייבות, הכול להמליץ.
<דוד פלבר: היא יכולה להזמין את מי שהיא רוצה, אבל מה היא תעשה עם זה?
<שר-שלום ג'רבי: יכול להיות שכן.
<דרור גרנית: מה זאת אומרת?
<דרור גרנית: היא תשמע, היא תקבל דעות, היא תייצר מסמכים שמהווים המלצות.
<שר-שלום ג'רבי: יש לה משמעות גדולה מאוד.
<דוד פלבר: היא יכולה להמליץ לכם מה לעשות, בסדר.
<שר-שלום ג'רבי: זה המון.
<דוד פלבר: היא לא יכולה לשלול או לתת או - - -
<שר-שלום ג'רבי: אבל מנהל לא יכול להתעלם מהמלצות שמועצה נותנת לו, אין דבר כזה.
<ארנה קוטלר: כל המלצה ציבורית.
<דרור גרנית: אלא אם כן יש סיבה ממש חריגה.
<שר-שלום ג'רבי: אז תתעמת אתם במועצה.
<שר-שלום ג'רבי: אבל מועצה ממליצה, צריך להתייחס, זה לא עובד ככה.
<שר-שלום ג'רבי: יושבים שם אנשים רציניים.
<שר-שלום ג'רבי: אגב, הם לפעמים יקבלו החלטה שמה שיושב-ראש הוועדה כאן אמר לגבי גוף מוכר, בטח ובטח שיש לה סמכות.
<שר-שלום ג'רבי: שגוף מוכר חדש יצטרך לבוא למועצה, בוודאי ובוודאי שזה משמעותי אם זמנית הם יכולים לקבל החלטה כן או לא.
<נעה בן שבת: גוף מוכר חדש, אבל לא גוף מוכר קיים, אתה אומר.
<נעה בן שבת: אין לה סמכויות לחייב.
<דרור גרנית: כל שאלת הגופים המוכרים וההכרה בהם, אנחנו כאמור באיזושהי - - -
<נעה בן שבת: לא בעניין ההכרה, בעניין הפעילות שלהם.
<נעה בן שבת: היא יכולה לשמוע אותם, לזמן אותם.
אלי אלאלוף: להנהלה יש אפשרות לדון בהם.
אלי אלאלוף: יש לה אפשרות.
<דרור גרנית: בוודאי שיש לה.
אלי אלאלוף: אם היא דנה בהם ולומדת את הנושא ומגיעה למסקנה א' ו-ב' בשתי הקצוות של - - -
<שר-שלום ג'רבי: נכון.
<שר-שלום ג'רבי: בוודאי.
<יואב ארבל: גם לפי הצעת החוק גם הישנים יצטרכו לקבל הכרה חדשה.
אלי אלאלוף: אז אני רוצה להודות לחרוצים שנשארו לעסוק בישיבה.
מיקי לוי: אפשר לשאול את היועצת המשפטית משפט?
מיקי לוי: העלו, גם משטרת ישראל וגם שב"ס לגבי העברה ממקום למקום בשעת חירום, ואמרנו שאת תראי איך את יכולה לתקן את זה.
<נעה בן שבת: נחזור לכל מיני דברים, נעבור לדברים נוספים, המשכנו בהצעת החוק.
אלי אלאלוף: הייתה התייחסות לזה ובנוסף.
מירב בן ארי: לא נראה לי שכאן תהיה הבעיה.
מיקי לוי: תביאו הצעה.
אלי אלאלוף: ביום ראשון אנחנו חוזרים, נדון בנושא של ילדים בסיכון והמתנדבים עם עלויות, ונעלה את הנושא.
<נעה בן שבת: אולי ננסה גם להתקדם עכשיו לפרק של הגוף המוכר, אם אפשר.
אלי אלאלוף: ונלך לגוף המוכר.
<נעה בן שבת: אתם לא רוצים להגיע לפרק של הגוף המוכר?
<נעה בן שבת: ביום ראשון.
<נעה בן שבת: תהיו מוכנים ליום ראשון?
אלי אלאלוף: ברשותכם, אני רואה שזה האגף הפעיל ביותר בשאלות ובהגדרות, אם יש לכם עוד נושאים שאתם רוצים שביום ראשון יהיו בדיון אז תעבירו את זה ליועצת המשפטית.
<יואב ארבל: לגבי הנושאים המוכרים, אין לנו בעיה לדון בפרק שלהם.
<יואב ארבל: הסוגיה של ההכרה, שזה חלק מהפרק, אני מקווה שנצליח להגיע לזה סוף סוף ביום ראשון, אבל עם שאר הפרק לא תהיה בעיה.
<נעה בן שבת: כדי להשאיר את זה פתוח, אפשר להעלות סוגיות שונות.
אלי אלאלוף: נעלה גם את סוגיית שם הגוף, השם של השירות.
אלי אלאלוף: בוקר טוב, אנחנו ב-5.7.2016, כ"ט בסיון התשע"ו, השעה 08:36.
אלי אלאלוף: אנחנו נתנו התראה יחסית קצרה כדי להתכנס הבוקר.
אלי אלאלוף: הנושא הוא צו העסקת עובדים על ידי קבלני שירות בתחומי השמירה והניקיון בגופים ציבוריים (תיקון מס' 2), התשע"ו-2016.
<שירה אוחיון: התיקון המוצע לצו העסקת עובדים על ידי קבלני שירות בתחומי השמירה והניקיון בגופים ציבוריים נדרש כדי להכניס שני תיקונים עיקריים.
<שירה אוחיון: הראשון, עדכון השכר של עובד ניקיון, אחראי ניקיון, עובד שמירה ואחראי שמירה.
<שירה אוחיון: העדכון נובע מהסכם קיבוצי שנחתם בסביבות אפריל בין המדינה למעסיקים ציבוריים.
<שירה אוחיון: השכר מעודכן בשיעור ובפעימות שנקבעו בהסכם המסגרת.
<שירה אוחיון: אפשר לראות את זה בסעיף 1 לתיקון לצו, אחר כך גם בסעיף 4 - הוראת שעה שמעדכנת את הסכומים בהתאם לתקופה ולאישורים שנקבעו.
<שירה אוחיון: התיקון השני והמרכזי נוגע לתשלום המענק החד פעמי.
<שירה אוחיון: גם על תשלום המענק החד-פעמי הוסכם במסגרת הסכם המסגרת.
<שירה אוחיון: פה אנחנו מכניסים תיקון שנועד להיטיב עם עובדי שמירה וניקיון שמועסקים במוסדות לימוד.
<שירה אוחיון: במוסדות לימוד אין לימודים בחודש אוגוסט.
<שירה אוחיון: יש תופעה שהעובדים מפוטרים בחודש אוגוסט וחוזרים לעבוד בספטמבר.
<שירה אוחיון: כדי שהזכאות שלהם לקבלת המענק לא תיפגע, קבענו שאם הם לא הועסקו בחודש אוגוסט אבל הועסקו בתקופה שלפני, הם עדיין יהיו זכאים לקבל את המענק החד-פעמי, למרות שהם לא עומדים בכללים ובהוראות שנקבעו לעניין קבלת המענק.
<שירה אוחיון: יש פה איזו שהיא הוראה שמטיבה איתם, כדי לא לפגוע בזכות שלהם לקבל את המענק החד-פעמי.
<שי בירן: לא מדובר רק בעובד שמפוטר.
<שי בירן: ייתכן מצב שבו בית הספר נסגר והעובד נשלח לשמור בקניון, נשלח לשמור במקום אחר.
<שי בירן: הדבר הזה עשוי לגרום לכך שתהיה טענה שהוא לא זכאי למענק.
<שי בירן: המענק נקבע למי שעבד ברצף בתקופה קובעת מסוימת.
אלי אלאלוף: מי קובע אם הוא זכאי או לא זכאי?
<שי בירן: יש תקופה קובעת של 4 חודשים.
<שי בירן: מי שעבד במהלכה ברצף זכאי למענק.
אלי אלאלוף: מי מעניק לו את המענק?
אלי אלאלוף: המעסיק הראשי, לא?
<שירה אוחיון: הקבלן.
<שי בירן: מי שמעניק את המענק זה הקבלן.
<שי בירן: הקבלן בדרך כלל מקבל על זה שיפוי מהמזמין הראשי.
<שי בירן: הקבלן, כשהוא בודק האם עובד זכאי או לא זכאי, הוא עושה את זה על פי אותם כללים שחלים על עובדי המדינה שקיבלו את המענק.
<שי בירן: מה הם הכללים האלה?
<שי בירן: תקופה קובעת של 4 חודשים.
<שי בירן: אם עבדת ברצף במהלכה, תהיה זכאי למענק.
<שי בירן: מה הבעיה עם עובדי שמירה וניקיון במוסדות לימוד?
<שי בירן: שבמהלך הקיץ אין מה לעשות איתם במוסד עצמו, לכן את חלקם מפטרים, את חלקם משבצים במקום אחר.
<שי בירן: עלולה לבוא הטענה שהם לא עבדו ברצף בתקופה הקובעת, למרות שמיד עם תחילת שנת הלימודים החדשה התחדשה העסקתם באותו מוסד.
<שי בירן: התיקון הזה בא לפתור את אותה לקונה, הוא מאפשר לעובדים האלה לממש את המענק כמו יתר עובדי השמירה והניקיון בגופים ציבוריים.
<שי בירן: זה טוב, זה מוסכם על הצדדים וחשוב מאוד.
<שירה אוחיון: רק שלא יישמע שהם מפוטרים.
<שירה אוחיון: הם באמת יכולים להיות מועסקים במקומות אחרים.
<שירה אוחיון: כשנקרא את הצו אתם תראו שקבענו שאם הם מועסקים במקומות אחרים, העסקה כזאת לא תפגע בזכאות שלהם לקבל את המענק.
<נועה בן-שבת: בסעיף 1 יש עדכונים שיחולו מדצמבר 2018, יש עדכונים שיחולו כבר מ-1 ביולי.
<נועה בן-שבת: העדכונים נעשים לשכר כפי שהוא.
<נועה בן-שבת: אם אני קוראת נכון את הסכם המסגרת, יש פה שני הסכמים.
<נועה בן-שבת: יש את הסכם המסגרת הכללי שנוגע לתוספות השכר ולאחוזים.
<נועה בן-שבת: הוא מדבר על השכר שכולל השלמה לשכר מינימום.
<נועה בן-שבת: לעומת זאת, השכר שמדובר בו פה לא כולל השלמה לשכר מינימום, לכן בתקופות מסוימות הוא יהיה נמוך משכר מינימום, מה שלא יפגע בזכות של העובדים לשכר מינימום.
<נועה בן-שבת: מדוע ההשלמה הזאת פה?
<נועה בן-שבת: למה לא הובא בהסכם בסיס השכר?
<נועה בן-שבת: למה נבחר בסיס השכר כפי שהוא ולא השכר כולל השלמה לשכר מינימום?
<שי בירן: התשובה מאוד מאוד מסובכת.
<שי בירן: אופן מתן התוספות לעובדי המדינה ולעובדי הגופים הציבוריים מבוצע בצורה מאוד מאוד מורכבת.
<שי בירן: זאת פרוצדורה שמאוד מאוד מסובך לעשות לגבי עובדים מפוזרים ומבוזרים, למשל בענף השמירה והניקיון, ולכן נבחר מנגנון יותר פשוט.
<שי בירן: המנגנון לוקח את אותו עיקרון של 7.5% תוספת שכר ומפעיל אותו על השכר עצמו.
<שי בירן: במקביל, ככל ששכר המינימום במשק גבוה יותר מהשכר הענפי, העובד יקבל את שכר המינימום כך שלא תיפגע זכות שלא בדין.
<שי בירן: זה בניגוד למקומות עבודה מאורגנים שיש בהם הסכמים מיוחדים ואפשר לבצע טקטיקות יותר מתוחכמות ומורכבות.
<שי בירן: הדבר הזה הוא מידתי והגיוני לנושא הזה.
<שי בירן: העובדים מקבלים לשכר המינימאלי של הענף את מלוא התוספת של 7.5%.
<שירה אוחיון: הסכם המסגרת שנחתם בין המדינה לבין ההסתדרות לא חל על עובדי שמירה וניקיון.
<שירה אוחיון: זה לא היה השיקול שם.
<שירה אוחיון: ההחלה היא מכוח החוק, מכוח צווי הרחבה בענף השמירה, מתוקף הסכם.
<שירה אוחיון: כשאגף השכר וההסתדרות ישבו, עובדי השמירה והניקיון לא היו על השולחן.
<נועה בן-שבת: העובדים לא יקבלו פחות משכר מינימום, אבל לא בהכרח את מלוא העלות.
<נועה בן-שבת: השלמת שכר מינימום נמצאת בפנים, לכן אחראי שמירה ואחראי ניקיון יראו את הסכום של 2.5% או 2.75% בתוספת השכר.
<נועה בן-שבת: עובדי שמירה וניקיון לא בהכרח יראו את אותו סכום.
<שי בירן: התיקון האחרון לחוק שכר מינימום אסר על יצירת תוספות מוחרגות משכר המינימום החדש.
<שי בירן: גם לא הייתה דרך אחרת להפעיל את התוספת הזאת.
<נועה בן-שבת: צו העסקת עובדים על ידי קבלני שירות בתחומי השמירה והניקיון בגופים ציבוריים (תיקון מס' 2), התשע"ו-2016 בתוקף סמכותי לפי סעיף 6(ג) לחוק העסקת עובדים על ידי קבלני שירות בתחומי השמירה והניקיון בגופים ציבוריים, התשע"ג-2013, בהתייעצות עם שר הכלכלה והתעשייה ובאישור ועדת העבודה והרווחה והבריאות של הכנסת, אני מצווה לאמור: תיקון סעיף 2 1.
<נועה בן-שבת: בסעיף 1 לצו העסקת עובדים על ידי קבלני שירות בתחומי השמירה והניקיון בגופים ציבוריים, התשע"ג-2013 (להלן - הצו העיקרי) – בפסקה (א), במקום "4,646.25 שקלים חדשים" יבוא "4,994.
<נועה בן-שבת: 71 שקלים חדשים"; בפסקה (2), במקום "4,852.75 שקלים חדשים" יבוא 5,216.7 שקלים חדשים".
<נועה בן-שבת: כמו שאמרנו, זה התיקון שיחול מדצמבר 2018.
<נועה בן-שבת: תיקון סעיף 2א 2.
<נועה בן-שבת: בסעיף 2א לצו העיקרי, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) על אף הכללים וההוראות לפי הסכמי המסגרת שלפיהם המענק החד-פעמי משולם לעובדי המדינה אשר הועסקו ברצף בתקופה שנקבעה לעניין זה, ותחילתה בחודש אוגוסט: לא תיפגע הזכאות למענק החד-פעמי לעובד ניקיון או אחראי ניקיון המועסק בחצרים של מוסד לימוד, אשר העסקתו מופסקת בתום שנת לימודים ומתחדשת בתחילת שנת הלימודים שאחריה, רק בשל כך שלא הועסק בחודש אוגוסט, ובלבד שהועסק במשך חודש לפחות בתקופה שמיום 1 במאי עד יום 31 ביולי; לא תפגע הזכאות למענק החד-פעמי לעובד ניקיון או אחראי ניקיון שהוצב על ידי קבלן ניקיון במקום עבודה אחר, בעת שמתקיימת חופשה מרוכזת במוסד לימוד שבחצריו הוא מוצב דרך כלל.
<נועה בן-שבת: " אותן הוראות חלות מכוח החוק גם על עובדי שמירה ואחראי שמירה.
<נועה בן-שבת: זה רק מתגבר על תנאי העבודה הרצופה, כמו שנאמר.
<נועה בן-שבת: תחילה 3.
<נועה בן-שבת: (א) תחילתו של סעיף 2 לצו העיקרי, כנוסחו בסעיף 1 לצו זה, ביום כ"ג בכסלו התשע"ט (1 בדצמבר 2018).
<נועה בן-שבת: (ב) תחילתו של סעיף 4 לתקנות אלה ביום כ"ה בסיוון התשע"ו (1 ביולי 2016).
<נועה בן-שבת: זה כולל גם את הימים הראשונים של חודש יולי.
<נועה בן-שבת: הוראות שעה 4.
<נועה בן-שבת: על אף האמור בסעיף 2 לצו העיקרי – לעניין שכר בתקופה שמיום כ"ה בסיוון התשע"ו (1 ביולי 2016) עד יום ב' באדר התשע"ז (28 בפברואר 2017) – בפסקה (1), יראו כאילו במקום "4,646.
<נועה בן-שבת: 25 שקלים חדשים" בא 4,692.71 שקלים חדשים"; בפסקה (2), יראו כאילו במקום "4,852.75 שקלים חדשים" בא "4,901.
<נועה בן-שבת: 27 שקלים חדשים"; בתקופה שמיום ג' באדר התשע"ז (1 במרס 2017) עד יום י"ג בטבת התשע"ח (31 בדצמבר 2017) – בפסקה (1), יראו כאילו במקום "4,646.
<נועה בן-שבת: 25 שקלים חדשים" בא "4,774.02 שקלים חדשים"; בפסקה (2), יראו כאילו במקום "4,852.
<נועה בן-שבת: 75 שקלים חדשים" בא "4,986.
<נועה בן-שבת: 2 שקלים חדשים"; בתקופה שמיום י"ד בטבת התשע"ח (1 בינואר 2018) עד יום י"ז בסיוון התשע"ח (31 במאי 2018) – בפסקה (1), יראו כאילו במקום "4,646.
<נועה בן-שבת: 25 שקלים חדשים" בא "4,843.71 שקלים חדשים"; בפסקה (2), יראו כאילו במקום "4,852.75 שקלים חדשים בא 5,058.99 שקלים חדשים"; בתקופה שמיום י"ח בסיוון התשע"ח (1 ביוני 2018) עד יום כ"ב בכסלו התשע"ט (30 בנובמבר 2018) – בפסקה (1), יראו כאילו במקו ם"4,646.25 שקלים חדשים" בא "4,925.02 שקלים חדשים"; בפסקה (2), יראו כאילו במקום "4,852.
<נועה בן-שבת: 75 שקלים חדשים" בא "5,143.91 שקלים חדשים".
אלי אלאלוף: אני לא אוהב העסקת עובדים באמצעות קבלן.
אלי אלאלוף: אני חושב שכל אחד מאיתנו רשאי וזכאי להעסקה ישירה לא על ידי קבלן.
אלי אלאלוף: אני יודע שנעשים מאמצים.
אלי אלאלוף: יש גל ראשון שאמור להיכנס בימים, בשבועות הקרובים, הכל בהתאם להסכם בין שר האוצר ליושב-ראש ההסתדרות.
אלי אלאלוף: אני מודה בכל מקרה על מה שנעשה בתיקון הזה.
אלי אלאלוף: יש טיפה של צדק והתחשבות בעובדים, כולל הרגישות הזאת שאנחנו רואים שגם אם מסיבות טכניות נאלצים להפסיק את העבודה של שומר או של עובד ניקיון במקום שהוא לא מופעל, למשל בבתי הספר, עובדי הקבלן האלה לא מאבדים את הזכויות שלהם.
אלי אלאלוף: זה ייאמר לכל מי ששיתף פעולה כדי לאפשר את זה לעובדים שבלאו הכי השכר שלהם, שנקרא שכר מינימום, הוא מינימום למחייה.
אלי אלאלוף: אנחנו לא במצב הכי נעים כלפי אותם עובדים שמועסקים בתנאים האלה.
אלי אלאלוף: מי בעד צו העסקת עובדים על ידי קבלני שירות בתחומי השמירה והניקיון בגופים ציבוריים (תיקון מס' 2), התשע"ו-2016?
טלי פלוסקוב: אני פותחת את ישיבת הוועדה.
טלי פלוסקוב: אנחנו ממשיכים את הדיון בהצעת חוק עבודת נשים (תיקון מ' 54).
טלי פלוסקוב: הוגשה רביזיה על ידי חברת הכנסת רחל עזריה.
<ענת מימון: אנחנו נצביע על אם הוועדה רוצה לפתוח את הבקשה לדיון מחדש, או שהיא דוחה את הבקשה לרביזיה.
טלי פלוסקוב: מי בעד לקבל את הרביזיה?
<ענת מימון: על השולחן נמצאת הצעת החוק שאישרנו בישיבה הקודמת.
<ענת מימון: במהלך הישיבה ביקשנו שהתוספת תהיה באישור הוועדה.
רחל עזריה: אני מבקשת שגם התקנות יהיו באישור הוועדה.
<ענת מימון: אנחנו רוצים שהתקנות לפי סעיף 7ב יהיו באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.
טלי פלוסקוב: בקשה הגיונית לחלוטין.
<ענת מימון: אני רק מציינת שתקנות לפי פסקה 2 או התיקון של התוספת יובאו בתוך 4 חודשים, שאר סוגי התקנות לא חייבים לבוא בתוך 4 חודשים.
<מאיה טאוסיג: דיברתי עם היועץ משפטי שלנו, הוא הסביר לי שזה תקנות רשות, אי אפשר להכפיף אותנו למסגרת של זמנים.
<מאיה טאוסיג: או שיש הצדקה עניינית להחרגה בתקנות ואנחנו נבדוק אם יש מקום להחריג בתקנות, או שאין הצדקה ולא נתקין תקנות, הם יוכלו לפעול במישורים אחרים שהם אמרו שהם יעשו.
<מאיה טאוסיג: אי אפשר להכפיף אותנו למסגרת זמנים כשמדובר בתקנות רשות.
<מאיה טאוסיג: זה מבחינה משפטית.
רחל עזריה: התקנות הן רשות.
<ענת מימון: כמו שמשרד המשפטים אמר, בעניין הזה של ההחרגה של ענפים אנחנו רוצים שתיעשה בחינה וזה יובא בפני הוועדה בתוך 4 חודשים.
טלי פלוסקוב: גם אם תחליטו לא לעשות, תדווחו לוועדה.
רחל עזריה: הם לא צריכים.
רחל עזריה: אם הם לא רואים לנכון להתקין תקנות, הם לא צריכים להתקין תקנות.
טלי פלוסקוב: אם אתם כן מחליטים, אז תוך 4 חודשים.
רחל עזריה: אנחנו מבקשים שתזדרזו.
<מאיה טאוסיג: יש עניין נוסף שנכנס במסגרת השיקולים.
<מאיה טאוסיג: יש החלטת ממשלה על הפחתת הנטל הרגולטורי.
<מאיה טאוסיג: פה נראה שיש הפחתת נטל, אבל זה תהליך חדש במשרדי ממשלה שנעשה על ידי אגף תכנון ואסטרטגיה.
<מאיה טאוסיג: כל התקנת תקנות צריכה לעבור את התהליך הזה, ככה שלא בטוח שאנחנו יכולים להספיק לעשות את זה במסגרת הזמנים הזאת.
רחל עזריה: אפשר להגדיל לחצי שנה?
<ענת מימון: אפשר להגדיל לחצי שנה.
<מאיה טאוסיג: כל הרעיון להכפיף למסגרת זמנים הוא בעייתי, כיוון שמדובר בתקנות רשות.
<ענת מימון: התקנות הראשונות זה סעיף ששי ממשרד המשפטים הציע שנוסיף.
<ענת מימון: ברגע שזה עובר לתוספת ויש אפשרות קלה יותר לתקן, אנחנו לא חייבים את הסעיף של התקנות הראשונות.
<ענת מימון: חשוב לי לשמוע את עמדת נציג משרד המשפטים.
<ענת מימון: משרד המשפטים מבקש להשאיר את הסעיף באופן שבתוך פרק זמן של 4 חודשים יובאו אחד מאלה: או תקנות לפי פסקה 2, או תיקון לתוספת לעניין הוספת ענפים.
<ענת מימון: כמו שאמרתי, שני אלה יהיו באישור הוועדה.
טלי פלוסקוב: אני מבקשת להצביע על התיקון שציינה היועצת המשפטית.
<מאיה טאוסיג: אולי עדיף שיהיה יותר זמן.
<ענת מימון: גם ככה יום התחילה של החוק יהיה חודש מיום פרסומו.
<ענת מימון: אנחנו כבר נמצאים ב-5 חודשים.
רחל עזריה: לי אין בעיה לתת להם יותר זמן.
טלי פלוסקוב: חצי שנה מקובל?
רחל עזריה: אפשר חצי שנה.
<ענת מימון: חצי שנה מיום התחילה.
טלי פלוסקוב: מי בעד ההצעה שנקראה עכשיו?
אילן גילאון: אנחנו מתחילים לדבר על תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות פרטנית לתלמיד ולהורה), התשע"ה-2015.
<אילן שי: זאת הפעם השנייה שהתקנות מגיעות לכנסת.
<אילן שי: בנוסח הקודם שהוגש היו מחלוקות והתקנות לא אושרו.
<אילן שי: בעקבות כך נכנסנו לסבב של דיונים עם נציבות שוויון ועם משרד המשפטים.
<אילן שי: קיימנו סבב של דיונים עם ארגונים של אנשים עם מוגבלויות.
<אילן שי: גיבשנו נוסח חדש של התקנות.
<אילן שי: הוא עדיין משמר איזו שהיא פשרה שנעשתה במסגרת חקיקת החוק, כך שיש איזו שהיא רמה בסיסית של הנגשה שאמורה להיות בכל מוסדות החינוך.
אילן גילאון: החוק עבר לפני 10 שנים.
אילן גילאון: מאז עברו קצת מים בירדן.
אילן גילאון: אולי היום אפשר לתכלל דברים שאז אי אפשר היה לעשות.
<אילן שי: יכול להיות.
<אילן שי: התקנות שמונחות בפני הוועדה עוסקות בהנגשה שבעל מוסד החינוך צריך לעשות כאשר נרשם תלמיד עם מוגבלות לבית ספר, כשנרשם תלמיד שיש לו הורה עם מוגבלות, או כאשר הורה של תלמיד הופך להיות בעל מוגבלות לאחר מועד ההרשמה.
<אילן שי: אנחנו חושבים שהנוסח הקיים וחליפת ההנגשה שהתקנות קובעות נותנים מענה ראוי לצרכים.
<אילן שי: במסגרת הדיונים שלנו עם האוצר נקבע תקצוב לצורך יישום התקנות שהתחלנו כבר להעביר לבעלי מוסדות חינוך ברשויות המקומיות ולבעלים אחרים, למרות שהתקנות עוד לא הותקנו.
אילן גילאון: אתה יכול להגיד משהו על המצב שלכם היום לעומת 2006?
אילן גילאון: מה מערכת היחסים שלכם עם הרשויות המקומיות?
<שולמית כהן: במהלך חודש אוגוסט וספטמבר שנה שעברה הגיע תקציב.
<שולמית כהן: קיבלנו תקציב, למרות שהתקנות טרם אושרו.
<שולמית כהן: אנחנו יצאנו בקול קורא.
<שולמית כהן: קיבלנו פניות להנגשות.
אילן גילאון: אתם מקבלים את זה בתור תקציב "צבוע", נכון?
אילן גילאון: כמה הוא מהווה מתוך סך כל התקציב של משרד החינוך?
<שולמית כהן: קיבלנו אישור ל-990 מיליון שקל.
<שולמית כהן: זה יהיה בפריסה ל-7 שנים.
<שולמית כהן: מדובר על 135 מיליון שקל בשנה.
<שולמית כהן: ההנגשות מתחלקות לשני סוגים: הנגשות פדגוגיות-לימודיות והנגשות פיזיות.
אילן גילאון: פדגוגיות- לימודיות כוללות את השילוב?
<שולמית כהן: בוודאי.
<שולמית כהן: אנחנו מדברים על כל ילד שזקוק להנגשה, גם אם הוא נקרא שילוב, גם אם הוא לא נקרא שילוב.
אילן גילאון: לפחות אתם מפנימים את הרעיון.
אילן גילאון: הנגישות פה זה דבר אוניברסאלי.
<שולמית כהן: לגמרי, גם ילד עם לקות זמנית וגם ילד עם לקות גבוהה.
<שולמית כהן: זה לא עניין של שילוב או לא שילוב, זה הצורך בהנגשה.
<רויטל לן כהן: הלוואי והייתם עובדים לפי צורך, אתם עובדים לפי מגירות של אבחונים.
<רויטל לן כהן: אתם לא מסתכלים על צורך.
<שולמית כהן: אני מבקשת לא לערבב בין הנגשות לנושאים אחרים.
<שולמית כהן: כרגע אנחנו מדברים על הנגשות.
<שולמית כהן: קיבלנו פניות מ-250 רשויות ובעלויות.
<שולמית כהן: אנחנו בדקנו את הבקשות.
<שולמית כהן: אנחנו אישרנו חלק גדול מאוד מהבקשות.
<שולמית כהן: הרשויות והבעלויות נמצאות כרגע בזמן של רכישת הציוד לתלמידים.
אילן גילאון: את יכולה להגיד לי כמה בהכנה להנגשה?
<רונית רם: למה את מתכוונת כשאת מדברת על הנגשות פדגוגיות- לימודיות והנגשות פיזיות?
<שולמית כהן: הנגשה פיזית זאת הנגשת כיתה אקוסטית, הנגשה פדגוגית זה ציוד טכנולוגי, זה מבחנים, זה ספרי לימוד, זה אמצעי עזר ללמידה.
<שולמית כהן: פיזי זה גם הנגשת שבילים, מעברים, תאורות נכונות.
<רונית רם: מה העמדה שלכם לגבי הנגשה אנושית?
אילן גילאון: נדמה לי שאת שואלת את השאלה בכיוון שלא תוכלי לקבל תשובה, בטח לא בשלב הזה.
אילן גילאון: הנגשה פיזית היא הכל.
אילן גילאון: היא גם פירים למעליות.