GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעה בן שבת: קביעת תעריף השר, בהסכמת שר האוצר, יקבע את התעריף שלפיו ישלם גוף מפעיל לגוף מוכר בעד הפעלת מתנדב, את רכיבי התעריף ואת שיעוריהם ורשאי הוא לקבוע כאמור תעריפים שונים בהתחשב במאפייני הגוף המפעיל או המתנדב, במקום ביצוע השירות ובתנאי השירות, לרבות בשירותי תמיכה וסיוע נלווים הנדרשים למתנדב.
<נעה בן שבת: זה סוג של מאפיינים של המתנדב, הנושא של שירותי התמיכה והסיוע.
<נעה בן שבת: מדובר כאן על אוכלוסיות של צעירים בסיכון או אנשים עם מוגבלות ומוצע לציין במפורש את התמיכה.
<נעה בן שבת: השיעורים של התעריף ורכיבי התעריף שנקבעו לפי סעיף קטן (א), יתעדכנו בהתאם לשיעור השינוי שיחול ברכיבי התעריף ובמדדים שיקבע השר, בהסכמת שר האוצר, במועדים שייקבע אלא אם כן קבע השר כאמור כללים אחרים לעניין העדכון.
<נעה בן שבת: המנהל יפרסם ברשומות ובאתר האינטרנט של הרשות הודעה בדבר הסכומים המעודכנים.
<נעה בן שבת: יש כאן אפשרות לקבוע את אופן העדכון של הרכיבים של התעריף, לקבוע אותם גם בתקנות, ובכל מקרה אנחנו רוצים להבטיח שייעשה איזשהו עדכון לתעריף גם אם לא ייקבעו תקנות כאלה, דבר שעלול להתרחש.
<נעה בן שבת: מדובר על שינוי ברכיבי התעריף.
<נעה בן שבת: הנסיעות למשל, היום מימון ההוצאות לא עולה כסף.
אלי אלאלוף: נאמר לנו שהנסיעות הן חינם.
<נעה בן שבת: היום הן חינם אבל יכול להיות שמחר יבוטלו התקנות שקובעות נסיעה חינם וזה ישתנה.
<נעה בן שבת: אם יחול שינוי ברכיבי התעריף, ממילא צריך לחול אוטומטית שינוי.
<נעה בן שבת: בנוסף לזה, שינוי במדדים.
<נעה בן שבת: אם יש התקדמות במדדים, אני לא יודעת לאיזה מדדים זה יותאם.
<נעה בן שבת: בכל מקרה, זאת הוראה מסובכת.
<ישעיהו אברהם: בת עמי.
<ישעיהו אברהם: אני רוצה להעיר לסעיף עליו דיברנו קודם שמדבר על הזכויות של מתנדבת ועל כך שהיא צריכה לשלם ביטוח לאומי.
<ישעיהו אברהם: יש נקודה שלא מוסדרת בחוק והיא מדי פעם מעוררת בעיות קשות לבנות שנפגעות במהלך השירות הלאומי.
<ישעיהו אברהם: למרות שבת משלמת ביטוח לאומי, מבחינת הביטוח הלאומי היא מוגדרת כמתנדבת.
<ישעיהו אברהם: אם היא נפגעת, השאלה אם היא תקבל דמי פגיעה נמדדת בשאלה האם זה קרה במהלך ההתנדבות, וכבר ראיתי תיק ממש הזוי בו הטענה של הביטוח הלאומי הייתה שהיא נפגעה בדירת שירות כשהיא הלכה לענות לטלפון ואז השאלה הייתה האם השיחה הזאת הייתה שיחה פרטית או שיחה ציבורית.
<ישעיהו אברהם: מכיוון שהבת לא יכולה לעבוד ומשולם עבורה ביטוח לאומי, מקובל עלי שיש הבחנה בין חיילים לבין בנות בשירות לאומי אבל לפחות בת שנפגעת במהלך השירות, דמי הפגיעה שהביטוח הלאומי משלם למי שנפגע בעבודה, שזה יהיה דבר שהיא לא צריכה להוכיח כל פעם.
מאיר כהן: מי שנפגע בעבודה, צריך להוכיח שהוא נפגע בעבודה או בדרך לעבודה.
מאיר כהן: אתה צודק, זה נמצא על הגבול.
אלי אלאלוף: אני מחזיר את זה אליכם.
אלי אלאלוף: אני פונה למנכ"ל אבל באמצעותכם.
אלי אלאלוף: תפנה לביטוח הלאומי ותבקש הבהרה.
אלי אלאלוף: אם לא תמצאו את הפתרון ביניכם, אנחנו נקיים דיון עם הביטוח הלאומי וננסה לפתור את הבעיה הזאת.
<ישעיהו אברהם: נקודה שנייה שקשורה לזה.
<ישעיהו אברהם: כשבת נפגעת באיזשהו אירוע שהוא רב נתבעים, זאת אומרת, אפשר לתבוע - - -
אלי אלאלוף: כנסו לביטוח הלאומי.
<ישעיהו אברהם: זה לא קשור לביטוח הלאומי אלא זה קשור לכך שבת יכולה להיפגע נגיד במהלך תאונה שקרתה בשירות לאומי ובמשך שבע או שמונה שנים לא יהיה לה פתרון משפטי כי כל אחד יטיל את האחריות על השני, וכבר היו מקרים שהמדינה עצמה מגישה הודעת צד ג' נגד הבת למה היא נסעה או למה היא עשתה כך וכך.
<ישעיהו אברהם: השאלה אם לא ראוי למצוא איזה פתרון שיהיה גוף שיסדיר, או באמצעות ביטוח או בדרך אחרת, את זה כך שהבת לא תישאר לבד עם עורך הדין שלה ותצטרך לתבוע את כל העולם.
אלי אלאלוף: זה לא נושא שעלה כאן.
אלי אלאלוף: תעשו עבודת הכנה ותביאו לנו דברים פחות או יותר סגורים.
אלי אלאלוף: כאן אתה פותח תיק חדש ולך תדע איך תתמודד אתו.
<נעה בן שבת: האם אתה מתכוון כאן לביטוח כמו ביטוח תאונות אישיות לתלמידים?
<ישעיהו אברהם: יש ביטוח שחייבים לעשות.
<ישעיהו אברהם: יש קביעה מה הרף שלו אבל זה לא מכסה מקרים בהם הפכת להיות פאראפלג, לא עלינו.
<יואב ארבל: השאלה מה אתה מציע ברמה של החוק.
אלי אלאלוף: מאחר וזה נושא מרכזי חשוב, אני מציע שתקיימו דיון ברשות ותבואו עם הצעה קונקרטית, אם תהיה, ואם צריך חקיקה, נעשה חקיקה או נכניס לתקנות הבאות.
אלי אלאלוף: זה מכבד את השולחן כשאתם מעלים בעיות שלא הצלחתם בינתיים לפתור אבל נכין את עצמנו כדי שנתקדם.
<אלי יפה: לגבי הסעיף, השר בהסכמת שר האוצר יקבע את התעריף, יש לנו בקשה שהתעריפים יהיו אחידים לכולם.
<אלי יפה: שר האוצר ייטה לא להוציא תקציב גדול אבל גופים כמו מגן דוד אדום או עמותות יצטרכו להוציא יותר.
<אלי יפה: לכן באיזשהו מקום צריך שזה יהיה שקוף וברור, וזה לא כתוב כאן כרגע.
<נעה בן שבת: כאן כתוב שהוא יכול גם להתחשב במאפייני הגוף המפעיל.
<אלי יפה: לכן אני חושב שאם בת במגן דוד אדום או מגן דוד אדום אמור לשלם לגוף מפעיל איקס, גם משרד ממשלתי צריך להיות מתוקצב ואנחנו לא.
אלי אלאלוף: אי אפשר להגיד בלי להפלות גופים מתנדבים.
מאיר כהן: זה כתוב.
<נעה בן שבת: יש אפשרות להפלות אם יש שיקול עניינים שמצדיק.
<שר-שלום ג'רבי: היום זה לא קיים.
<שר-שלום ג'רבי: היום כל התעריף אחיד לכולם, חוץ מהמגזר החרדי שם זה משהו אחר, אבל זה לא החוק הזה.
אלי אלאלוף: מי הכניס את העז הזאת?
<יואב ארבל: כן רצינו להכניס את האפשרות של הדיפרנציאציה בתעריפים.
<יואב ארבל: המלים האלו לא נכתבו בטעות.
<יואב ארבל: רצינו להכניס את האפשרות בעתיד, מה שלא קיים היום, לדיפרנציאציה בין התעריפים של גופים מסוגים שונים.
<יואב ארבל: רצינו להשאיר לנו את האפשרות להוריד את האפשרות הזאת.
<יואב ארבל: יכול להיות שייעשה בזה שימוש בעתיד.
אלי אלאלוף: אתם לוקחים את העתיד כוורוד והוא לא יהיה כך.
אלי אלאלוף: תשמרו על האנשים.
אלי אלאלוף: אם זה חדש, אני בעד להוציא את הנימוק הזה.
<אורי שיינין: זה משהו שקיים כבר היום בשירות האזרחי של חרדים.
<אורי שיינין: על זה אלי יפה מדבר.
<אורי שיינין: היום אצל החרדים גובה דמי ההשתתפות של גוף המפעיל משתנים בין גופים שהם ציבוריים, ממשלתיים, חברתיים, ביטחוניים וכן הלאה.
<אורי שיינין: הנימוק לזה, יש סל שלם של נימוקים אבל לצורך העניין, היום בנות השירות במגזר הערבי, כמעט כולן ממומנות על ידי הרשות ולא על ידי הגוף המפעיל.
<אורי שיינין: אם הביקוש ימשיך לעלות על ההיצע של הבנות על ידי הגופים המפעילים, כנראה יצטרכו לייצר איזשהו מנגנון בו הגופים המפעילים יצטרכו לשאת בחלק מהתשלום כמו שהם עושים בכל התשלום במקרה של בנות יהודיות, כאשר היום הם לא נושאים בשום חלק מהתשלום במקרה של בנות ערביות.
<אורי שיינין: ברגע שנרצה לבוא ולומר לגופים אחרים, אתם רוצים לקחת, אז בואו וגם תשלמו.
אלי אלאלוף: לבעיה הזאת נבוא באמצעות תיקון תקנה ולא עכשיו בחוק.
<אורי שיינין: אני מייצר כאן את התשתית.
<אורי שיינין: אני אומר שאם אני אקח אותו כסף מכולם, לגופים – אני חוזר לטיעון הקודם – שהם חלשים, דווקא שם אני כן רוצה שיהיו בנות שירות, אני אפגע דווקא בהם.
<אורי שיינין: אני רוצה להשאיר לי את האופציה.
<אורי שיינין: אני לא יודע בעצמי עדיין איך זה ייראה, אבל האם אני רוצה את האופציה?
<אורי שיינין: בוודאי שכן.
מאיר כהן: אפשר להגדיר שבגופים חלשים שיש להם פחות כסף, השר יוכל להפעיל שיקול דעת.
מאיר כהן: הסכנה של ההיגד היא שבעצם השר יכול לעשות מה שהוא רוצה.
מאיר כהן: שני השרים יכולים להחליט שגם בגוף חזק הם מחליטים, כי שכנעו אותם, לתת להם תעריף נמוך.
מאיר כהן: אם כותבים את זה ולצד זה אומרים בתנאי שהגוף הוא גוף חלש, בהתחשב בחוסנו הכלכלי של הגוף, זה נשמע יותר.
אלי אלאלוף: כאן יש הצעה שקטה.
אלי אלאלוף: אנחנו חייבים דקה ריכוז.
אלי אלאלוף: חבר הכנסת יהודה גליק, שהחיינו וקיימנו והגיענו לזמן הזה.
אלי אלאלוף: אנחנו שמחים שאתה כאן.
אלי אלאלוף: פעם ראשונה מאז אתה בכנסת שאתה מגיע לוועדה.
אלי אלאלוף: אני מציע - אולי זאת תשובה שמשלבת כמה פתרונות בבת אחת – להשאיר את הסמכות בכל נושא התעריף אצל השר אבל באישור הוועדה.
אלי אלאלוף: זאת הצעה של היועצת המשפטית שלנו.
אלי אלאלוף: כך נוכל לדון בבוא הזמן אם תהיה בעיה.
<דרור גרנית: אדוני היושב ראש, לעניין האפשרות שזה יהיה באישור הוועדה, אני מציע שלא להוסיף את הדבר הזה כי אני חושב שכל המטרה של הסעיף הזה היא מתן איזשהו מרחב של גמישות ושיקול דעת.
<דרור גרנית: הליכים בוועדה – ובוודאי בוועדה הזאת שהיא מאוד מאוד עמוסה ואנחנו כמובן מאוד מעריכים את העובדה שההצעה הזאת זוכה לזמן לה היא זוכה ולדיונים המעמיקים שמתקיימים כעת – כבר עתה יש כאן סטים לא מעטים של חקיקת משנה שיצריכו את תשומת לבה של הוועדה.
<דרור גרנית: אם גם יוספו התעריפים, זה יכול להגיע לכל מיני רזולוציות פרשניות כי ההתחשבות במאפייניו הספציפיים של גוף מפעיל פלוני או גוף מפעיל אלמוני, יש המון גופים מפעילים, להגיע עם זה לוועדה בכל פעם, יעמיס מאוד גם על הוועדה וגם עלינו.
אלי אלאלוף: ראשית, אני מאמין שזה לא ייעשה יותר מפעם בשנה, אם בכלל.
אלי אלאלוף: שנית, אני בדרך כלל בעד לא להעמיס על השר תפקידים טכניים מסוג זה.
אלי אלאלוף: היות והחלטתם במקרה הזה שזה באישור השר ויש הסתייגויות, אני חושב שהפתרון הוא באישור הוועדה.
<קריאה: הגבלות על עבודה ולימודים במהלך השירות מתנדב לא יועסק כעובד ולא יעסוק בעסק או במשלח יד, אלא אם כן קבע השר, באישור הוועדה, הוראות המתירות למתנדב כאמור לעשות כן, בנסיבות ובמקרים שיקבע.
<קריאה: על אף האמור בסעיף קטן (א) – מתנדב רשאי להשתתף בתכנית להכשרה מקצועית, המיועדת למתנדבי השירות הלאומי או השירות הקהילתי, שאישר המנהל, בהסכמת הממונה על התקציבים במשרד האוצר והיועץ המשפטי לממשלה או נציגיהם, והמיועדת לאוכלוסיות שהשתתפותן בכוח העבודה מועטה.
<קריאה: השר רשאי לקבוע, באישור הוועדה, הגבלות על לימודים סדירים של מתנדב במוסד חינוך או במוסד השכלה או הכשרה.
יגאל גואטה: איך עובד הסיפור הזה של אלא אם כן קבע השר באישור הוועדה?
יגאל גואטה: איך עובד הנוהל הזה?
<נעה בן שבת: השר מביא תקנות.
יגאל גואטה: זאת אומרת, זה משהו כללי.
יגאל גואטה: זה לא מקרה חריג.
<נעה בן שבת: זה משהו כללי.
יגאל גואטה: זאת אומרת, אין ועדת חריגים למישהו שהוא במצב כלכלי קשה והוא רוצה לעבוד כמה שעות.
יגאל גואטה: יש ועדה כזאת?
<שר-שלום ג'רבי: מגישים בקשה פנימית ואנחנו מאשרים.
יגאל גואטה: אז יש דבר כזה.
<נעה בן שבת: לפי מה שמוצע כאן הוא לא יעסוק אלא אם כן קבע הוראות המתירות.
<שר-שלום ג'רבי: אני בדרך כלל תמיד בעד המתנדבים אבל אני חושב שיש כאן נקודה מהותית.
<שר-שלום ג'רבי: אני חושב שהחוק צריך להיכתב אחרת, לפי ההערה שלנו.
<שר-שלום ג'רבי: אני חושב שבת שירות לאומי באה לשרת קודם כל את המדינה והחברה.
<שר-שלום ג'רבי: הלימודים, זה דבר שולי.
<שר-שלום ג'רבי: אם אנחנו מאפשרים לימודים באופן גורף למתנדבים, אני חושב שזה יכול לפגוע בעבודת השירות ואז ממילא מעמדם בחברה הישראלית יחזור אולי אחורה ויפחת.
<שר-שלום ג'רבי: היא באה לשנה או לשנתיים, והיא באה כדי לתת והיא מקבלת ברוך השם היום תנאים אחד לאחד כמו של חיילים.
<שר-שלום ג'רבי: הלימודים לא צריכים להוות שיקול.
<שר-שלום ג'רבי: אנחנו מאפשרים למי שעושה שנה ראשונה עד שש שעות, מי שעושה שנה שנייה, עד עשרים שעות.
<שר-שלום ג'רבי: אבל העניין הוא כאן ללמוד.
<שר-שלום ג'רבי: בת שירות לאומי תלך ללמוד, יהיו לה מבחנים, היא תישאר עד מאוחר או שסתם היא תביא את הלימודים למקום השירות שלה ותתחיל לפתור מבחנים, עבודות ולעשות שיעורי בית.
<שר-שלום ג'רבי: אני חושב שזה יפגע באיכות, ברמה ובמעמד האדיר הזה שלדעתי מוקנה היום למתנדבי השירות הלאומי.
מיקי לוי: אתם מאשרים להם בשנה הראשונה שש שעות.
<שר-שלום ג'רבי: שש שעות.
<שר-שלום ג'רבי: תמיד יש חריגים.
מיקי לוי: שש שעות שבועיות?
<שר-שלום ג'רבי: שש שעות שבועיות.
מיקי לוי: אני חושב שצריך להיכנס לתלם שמציעים כאן, שש שעות שבועיות.
מיקי לוי: אין את זה לחיילים.
מיקי לוי: אם היא באה לשנה אחת, ראוי שתקדיש את השנה הזאת כמו שצריך.
מיקי לוי: אומר שר-שלום שבשנה השנייה, מי שנשארת, יש לה תוספת של שעות.
<שר-שלום ג'רבי: כדי לעודד אותה.
מיקי לוי: אני חושב שההערה הזאת מאוד מאוד חשובה.
מיקי לוי: אני לא רוצה להטיל דופי אבל יודעים שלוקחים יש ימי מחלה להתכונן וכולי.
אלי אלאלוף: מול עיני תמיד עומד החלק החלש של הבנות והבנים.
אלי אלאלוף: אלה לא לומדות.
אלי אלאלוף: בבקשה, תמחק את הדעה הקדומה הזאת.
אלי אלאלוף: מיקי, אני יודע את הדעות האישיות שלך על האוכלוסיות החלשות וחס וחלילה הכוונה שלך היא לא לפגוע בהן, אבל בוא נבין שיש מצבים שבקונטקסט הזה הבנות או הבנים מתחילים לרצות ללמוד.
אלי אלאלוף: בסביבה החברתית הזאת יש דרבון בלתי רגיל.
אלי אלאלוף: בלי ההזדמנות הזאת, אני לא יודע אם תהיה להם הזדמנות אחרת לרצות ללמוד.
אלי אלאלוף: צריך לראות את זה בצורה קדושה ולתת להם את כל האפשרויות לעשות זאת.
אלי אלאלוף: בכל תפקידיי בחיים, כל מי שבא ואומר שהוא רוצה ללמוד במקביל לעבודה, הייתי בריצה דוחף אותו לזה.
אלי אלאלוף: תלמד.
אלי אלאלוף: תבינו, כאן יש קונטקסט מדהים, כאן זה קונטקסט חינוכי, כאן מדרבנים לכיוון הטוב.
אלי אלאלוף: כולנו יודעים שלימודים כלשהם רק מקדמים את הבן אדם.
אלי אלאלוף: אני בעד שזה יהיה חלק מהתודעה שלא קיבלו ממערכת החינוך הפורמלית.
אלי אלאלוף: במקרה אתמול – סליחה על הסיפור האישי – ישבתי אצל הספר שלי ליד שלושה ילדים יפים.
אלי אלאלוף: שאלתי אותם מה הם ילמדו כשהם יהיו גדולים והאם הם ילכו לאוניברסיטה אבל אף אחד לא רצה.
אלי אלאלוף: מגיעים למסגרת כזאת שהיא מכניסה את כל הערכים החשובים והאתגרים החשובים.
אלי אלאלוף: לא אמרתי היכן ללמוד, אבל רק תלמדו.
אלי אלאלוף: כל אחד מאתנו היה רוצה ללמוד כל חייו.
אלי אלאלוף: אני חושב שזה צריך להיות וצריך לנצל את ההזדמנות הזאת.
אלי אלאלוף: לא במקרה גם צה"ל מקדם לימודים אצל האוכלוסיות החלשות כמו נערי רפול.
יהודה גליק: אדרבה, לימודי פסיכומטרי שלא יכלו ללמוד בחוץ, אולי בעצמכם תארגנו לבנות לימודי פסיכומטרי כדי שיוכלו אחר כך להמשיך בלימודים.
אלי אלאלוף: תשאירו את האופציה הזאת.
<שר-שלום ג'רבי: אדוני היושב ראש, האוכלוסיות שהיושב ראש מדבר עליהן, אני מסכים במאה אחוזים.
<שר-שלום ג'רבי: יותר מזה, אנחנו עכשיו הולכים להיפגש עם משרד הכלכלה.
<שר-שלום ג'רבי: דוגמה.
<שר-שלום ג'רבי: בנות שנמצאות עכשיו שירות לאומי במעונות יום, סוג של בנות וכולי, אנחנו רוצים לתת להן עכשיו אפשרות שהשירות שלהן בשירות הלאומי ייחשב להן כחלק מהתמחות וכולי וזאת כדי להקל עליהן.
<שר-שלום ג'רבי: אני דווקא מדבר על האוכלוסיות כמו הבנות שלי, ואני יכול להגיד.
<שר-שלום ג'רבי: יש לי שתי בנות שסיימו כל אחת שנתיים.
<שר-שלום ג'רבי: אני רוצה שכאשר הן באות לשירות הלאומי, הן יעבדו בשירות לאומי.
אלי אלאלוף: ישאירו לכם שיקול דעת.
<שר-שלום ג'רבי: בוא נחליט לגבי האוכלוסיות.
אלי אלאלוף: לא, מספיק הן סובלות מכך שהן אוכלוסיות מיוחדות.
אלי אלאלוף: עזוב את זה.
אלי אלאלוף: יש לכם סמכות.
<יואב ארבל: רק להסביר את הבקשה שלנו.
<יואב ארבל: בהצעת החוק היה קיים סעיף שמדבר על איסור לימודים ואיסור עבודה עם אפשרות של החריגים שלנו לאפשר.
<יואב ארבל: בנוסח שנמצא בפנינו נעשה בו היפוך של העניין לגבי לימודים.
<יואב ארבל: זאת אומרת, לגבי לימודים, בנוסח שהועבר אלינו, מותר לכולם אלא אם כן יהיה איסור.
<יואב ארבל: אנחנו מבקשים להחזיר את זה לנוסח המקורי כך שהאיסור יישאר על כנו.
יגאל גואטה: זה ברוח הדברים של היושב ראש שאומר שהוא כן רוצה שלכתחילה ילכו ללמוד.
יגאל גואטה: היכן שיש בעיה, תעצרו את זה.
יגאל גואטה: אל תעשו הפוך, תאסרו ללמוד ותתחיל לאשר אחד-אחד.
<דרור גרנית: עם כל הכבוד, הסיטואציה היא סיטואציה התנדבותית.
<דרור גרנית: אדם שמבקש לצאת ללימודים, יכול ללכת ללמוד אבל אדם שמבקש להקדיש את זמנו, את השנה או את השנתיים לשירות לאומי ולהתנדבות, המסגרת הזאת אמורה להסדיר את זה שהוא בא להתנדב ולא שמתוך המסגרת הזאת הוא הולך ללמוד.
<דרור גרנית: הרי כל המסגרת היא וולנטרית.
<נעה בן שבת: למשרתים בצבא מותר ללמוד?
<דרור גרנית: לעתודאים.
אלי אלאלוף: בצבא אי אפשר ללמוד?
<קריאה: באישור מיוחד.
שולי מועלם-רפאלי: אז נעשה את זה כך גם כאן.
מיקי לוי: זה מה שהם רוצים.
מיקי לוי: אישור.
מיקי לוי: שזה לא יהיה גורף.
מיקי לוי: גם כך הוא נותן לו שש שעות שבועיות מתוך שלושים שבועיות.
<נעה בן שבת: זה בנוסף.
מיקי לוי: אני חושב שצריך להשאיר להם את האופציה.
מיקי לוי: יש כאן פתיחות בעניין.
<שר-שלום ג'רבי: כמו שהיושב ראש אומר לגבי ההחרגה של האוכלוסיות האלה.
<יואב ארבל: כמו שהיה בהצעה המקורית.
יהודה גליק: כדאי שתבדקו האם יש בנות שזה השיקול שלהן.
יהודה גליק: זאת אומרת, הן יאמרו שאם ייתנו להן ללמוד, הן ילכו להתנדב, ואם לא ייתנו להן ללמוד, הן לא יתנדבו.
יהודה גליק: במקרה כזה, יוצא שאנחנו מפסידים.
יהודה גליק: ככל שתהיינה אפשרויות ללימודים, יהיו יותר בנות שירצו להתנדב.
אלי אלאלוף: יש לי הערה לחבר הכנסת החדש.
אלי אלאלוף: לפי הנהלים מבקשים כאן רשות להתייחס.
<דרור גרנית: כאמור, אנחנו חושבים שצריך לחזור לנוסח המקורי כאשר הכלל הוא שבמהלך השירות אין מקום ללמוד לפי הכלל, ומתוך הכלל הזה יכולה הרשות להתיר חריגים.
אלי אלאלוף: אחרי ששמענו את עמדת הפקידות הבכירה של משרד המשפטים, מה עמדת חברי הכנסת?
יגאל גואטה: אני חושב כמוך.
יגאל גואטה: אני חושב שצריך לתת להם ללמוד.
מיקי לוי: אני בדעה שלהם.
יהודה גליק: לדעתי בעידן של היום כאשר הלימודים נמשכים הרבה זמן, אם תהיה אופציה לימודית, זה יעודד יותר נשים להתנדב ואגב, זה יקרה גם בציבור החרדי.
אלי אלאלוף: שלושה נגד שניים.
אלי אלאלוף: אנחנו מציעים את הנוסח שהצענו.
<נעה בן שבת: אדוני, אתה מחשיב את זה כהצבעה?
אלי אלאלוף: אני מחשיב את זה כהתייעצות.
אלי אלאלוף: אבל זה יבוא להצבעה.
<יואב ארבל: לדעתי סעיף קטן (ב) מיותר.
<נעה בן שבת: סעיף קטן (ב) מתייחס להכשרה מקצועית.
<שר-שלום ג'רבי: הכשרה מקצועית, זה בדיוק מה שהיושב ראש מדבר עליו.
אלי אלאלוף: לימודים.
אלי אלאלוף: תנו להם ללמוד מה שהם רוצים.
אלי אלאלוף: אם בא להם, שילמדו גם סינית.
שולי מועלם-רפאלי: בגלל שלא שמעתי אותך מהתחלה, תסביר לי.
שולי מועלם-רפאלי: מעבר לשעות השירות ומקובל על כולנו שצריכות להיות מלאות, לאפשר להם ללמוד מה שהם רוצים?
יגאל גואטה: העיקר שילמדו.
<נעה בן שבת: בכפוף להגבלות שאפשר לקבוע.
שולי מועלם-רפאלי: לפי הנוסח מותר הכול.
אלי אלאלוף: אל תיקחו את זה לאבסורד כדי לפסול את העיקרון.
אלי אלאלוף: חבר'ה, תנו קרדיט לילדים הנפלאים האלה.
אלי אלאלוף: הם באים עם נשמה נהדרת.
אלי אלאלוף: הם לא יעשו את זה כדי לעשות תרגילים.
אלי אלאלוף: תאמינו בהם קצת.
אלי אלאלוף: אנחנו חשדנים כל הזמן כלפי כל אחד מהאזרחים שלנו.
אלי אלאלוף: חבר'ה, יש לנו אזרחים נפלאים והצעירים עוד יותר נפלאים.
אלי אלאלוף: אנחנו בדרך כלל מקלקלים אותם בהמשך.
אלי אלאלוף: תנו להם את האפשרות ללמוד, שקודם כל ידעו שאין טוב יותר מאשר לימודים.
אלי אלאלוף: תאפשרו את זה.
שולי מועלם-רפאלי: למה אנחנו לא מאפשרים את זה לחיילים?
אלי אלאלוף: אין לי תיק עולמי.
אלי אלאלוף: יש לי תיק מצומצם.
אלי אלאלוף: היכן שאנחנו משפיעים, נתייחס לזה.
<נעה בן שבת: אני רוצה להבהיר שגם בנוסח המתוקן, כמו שרואים כאן במחיקה, יש אפשרות לקבוע.
אלי אלאלוף: אני רוצה להעיר הערה.
אלי אלאלוף: שולי, את מתעלמת מכך שצה"ל מציל ילדים בזכות זה שהוא נותן להם אפשרות ללמוד?
אלי אלאלוף: את יודעת כמה ילדים יצאו בזכות צה"ל מהמעגלים הלא רצויים?
אלי אלאלוף: כל נערי רפול.
אלי אלאלוף: במקום לא לתת להם בכלל, לתת להם כשזה מתפתח אצלם בתוך השירות ובזכות השירות כאשר פתאום הם מבינים.
אלי אלאלוף: תפוס אותם, תפוס את הנשמה הזאת ותכניס אותם ללימודים.
אלי אלאלוף: את רוצה שזה יהיה רק באישור?
אלי אלאלוף: בואו קצת נקל על הילדים האלה.
אלי אלאלוף: זאת הזדמנות בלתי רגילה.
אלי אלאלוף: אני מדבר על עצמי.
אלי אלאלוף: אם לא הייתה לי הזדמנות בלתי רגילה עת ירדתי מהמטוס ואמרו לי שאלך למינהל הסטודנטים, תאמינו לי שהייתי קיבוצניק ללא שום דבר.
אלי אלאלוף: נתנו לי הזדמנות.
אלי אלאלוף: למה לא ניתן הזדמנות לאחרים?
אלי אלאלוף: יש כאן הזדמנות בלתי רגילה.
אלי אלאלוף: אני חושב שצה"ל לצערי, חלק מהדברים שהגיעו אלינו בזמן האחרון, הוא דווקא מפסיק להיות צבא העם והופך להיות צבא מקצועי בו הכול במדידה כזו או אחרת.
אלי אלאלוף: תנו קצת לנשמה להתבטא.
אלי אלאלוף: אני אומר זאת בלי לפגוע חס וחלילה באנשי משרד המשפטים, אבל אתם כל הזמן חוזרים להגיון.
אלי אלאלוף: תנו קצת לנשמה.
<דרור גרנית: בסדר גמור אדוני אבל יש כאן שאלה.
<דרור גרנית: אני רוצה לחדד את הנקודה שהעליתי קודם.
<דרור גרנית: הנקודה הראשונה היא שלכתחילה המסגרת היא מסגרת התנדבותית וזה להבדיל מהצבא.
<דרור גרנית: המשמעות היא שמי שרוצה להיכנס למסגרת הזאת, הנחת העבודה היא שהוא בא לתת את הזמן לשירות.
אלי אלאלוף: גם לעצמו.
אלי אלאלוף: לא רק לתת לאחר אלא גם לעצמו.
אלי אלאלוף: בזכות זה שהוא נותן לאחרים, הוא מקבל.
<דרור גרנית: בסדר אדוני, אבל ההנחה היא שההיתרמות שלו עצמה מגיעה מתוך התרומה.
<דרור גרנית: זאת אומרת, הוא תורם ונתרם במסגרת של השירות.
<דרור גרנית: הסיפור של הלימודים הוא מסגרת אחרת לחלוטין, הוא חריג ואם הוא היה רוצה ללכת ללימודים, הרי אין לו מניעה ואף אחד לא מונע ממנו.
אלי אלאלוף: יש לנו ויכוח.
<דרור גרנית: לגבי הדוגמאות שאדוני נותן והצורך להגיע לאותן אוכלוסיות שאולי בכלל לא יגיעו ללימודים, בעניין הזה אנחנו מבקשים להדגיש.
<דרור גרנית: הדיון שלנו כאן הוא על מה הוא הכלל ומה החריג.
<דרור גרנית: אנחנו חושבים שהכלל הוא שאדם שבא לשרת, משרת, ובמקרים החריגים נתיר לימודים.
<דרור גרנית: זאת הייתה ההצעה המקורית.
<דרור גרנית: כאן ההיפוך של הכלל והחריג.
יגאל גואטה: אמרת את זה קודם ואתה חוזר על הדברים.
יגאל גואטה: חבל על הזמן.
אלי אלאלוף: אמרו לי שאתמול ניהלת את הישיבה.
יגאל גואטה: בחיל ורעדה.
יגאל גואטה: לא נראה לי שאני ראוי להחליף אותך.
שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה לומר משפט אחרון ודווקא כמי שבכנסת הקודמת הותקפה בלי הפסקה סביב חוק הגיוס.
שולי מועלם-רפאלי: לדעתי זה יגרור מתקפה מטורפת על השירות הלאומי עם טענה שלא מספיק שהן משתמטות, הן גם באות ללמוד בתוך השירות הלאומי.
שולי מועלם-רפאלי: אני שמה את זה על השולחן.
שולי מועלם-רפאלי: בסוף, אדוני יודע, אנחנו נחליט כאן ונצביע.
יגאל גואטה: נעמוד במתקפה הזאת.
שולי מועלם-רפאלי: זה מה שאני רוצה להציע.
שולי מועלם-רפאלי: אם אני נותנת כדוגמה את הבת שלי, הבת שלי כשהיא הולכת לשירות לאומי, היא לא צריכה ללמוד בזמן הזה.
אלי אלאלוף: היא לא תלמד.
שולי מועלם-רפאלי: בוא נעשה את זה הפוך.
שולי מועלם-רפאלי: נגדיר מראש לאוכלוסיות מסוימות שלהן אנחנו תמיד נאפשר ללמוד בתוך מסגרת השירות.
יגאל גואטה: נאפשר לכל מי שרוצה.
יגאל גואטה: למה לא? למה להגביל את זה?
יגאל גואטה: כל מי שרוצה ללמוד, זה דבר מבורך.
<נעה בן שבת: צריך לציין שבסעיף קטן (ג) יש אפשרות שהשר יקבע באישור הוועדה הגבלות על הלימודים.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, אתה לא תוכל נניח ללמוד באוניברסיטה לתואר ראשון אם אתה לא רוצה.
<נעה בן שבת: שם תוכל לעשות את ההגבלות ולייחד אותן לאוכלוסייה מסוימת.
יגאל גואטה: לימודים זה דבר מבורך.
אלי אלאלוף: שר-שלום נתן לנו דוגמה מדהימה ואפשר לשייך אותה לכאן.
אלי אלאלוף: הדוגמה של המטפלות במעונות יום.
אלי אלאלוף: אתה מכניס את הבת והיא מתנדבת שם.
אלי אלאלוף: היא תופסת שזה יכול להיות העתיד שלה.
אלי אלאלוף: אתה נותן לה אפשרות להשתפר בכך שהיא מתחילה ללמוד, מה שקראנו פעם באוניברסיטה – להרגיש את ריח האוניברסיטה.
אלי אלאלוף: יש ילדים שחושבים, בשכונה ג' בבאר שבע ליד האוניברסיטה, שזה לא בשבילם וכי הם בחוץ ולא יכולים.
אלי אלאלוף: כאן יש מסגרת מאתגרת בלתי רגילה, מחנכת בצורה בלתי פורמלית ופתאום הילד שאתמול לא חשב שהלימודים הם בשבילו, עכשיו הוא חושב שהם כן בשבילו.
אלי אלאלוף: תפוס אותו מיד, לפני שהוא יתחרט.
אלי אלאלוף: אל תשוו את זה לצה"ל.
אלי אלאלוף: אני חס וחלילה האחרון שאשווה אבל כרגע זה לא התפקיד שלנו להשוות לצה"ל.
אלי אלאלוף: בואו נטפל בילדים האלה ובחלקם - בלי לשים עליהם סטיגמה – הם ילדים שבאים עם רקע שלא ראו בעתיד שלהם לימודים.
אלי אלאלוף: זה ערך עליון.
אלי אלאלוף: לימוד הוא ערך שכל אחד יכול לנצל אותו.
אלי אלאלוף: אני מתנצל אם פגעתי בהיגיון המשפטי.
<קריאה: על אף האמור בסעיפים קטנים (א) עד (ג), גוף מפעיל לא ישמש, במישרין או בעקיפין, כמקום עבודה או כמקום לימודים של מי שמתנדב אצלו.
<קריאה: הוראות סעיף קטן זה יחולו גם לעניין גוף או אדם הקשור לגוף מפעיל כאמור, כפי שקבע השר.
<קריאה: בסעיף זה - "מוסד השכלה או הכשרה" – מוסד כהגדרתו בחוק זכויות הסטודנט, התשס"ז-2007.
<קריאה: "מוסד חינוך" – מוסד חינוך כהגדרתו בחוק לימוד חובה, התש"ט-1949 ובית ספר מקצועי כהגדרתו בסעיף 1(א) לחוק החניכות, התשי"ג-1953.
שולי מועלם-רפאלי: עוד יש דברים כאלה?
שולי מועלם-רפאלי: כמה בכינו על החינוך הטכנולוגי בכנסת הקודמת.
<אלי יפה: כמקום לימודים, הם עוברים הכשרות, השתלמויות וקורסים וגם מקבלים תעודה במהלך ההתנדבות שלהם.
שולי מועלם-רפאלי: זאת הכשרה לשירות שלהם.
<נעה בן שבת: אולי נציין שזה לא גורע.
<נעה בן שבת: למעט ההכשרה.
<אלי יפה: שיהיה כתוב כי כרגע זה גורף.
<שר-שלום ג'רבי: זה הסעיף הבא.
<נעה בן שבת: אנחנו נבהיר.
<קריאה: הכשרה לשירות לאומי או לשירות קהילתי מתנדב יעבור הכשרה מתאימה לשירות לפי הוראות סעיף זה (להלן – הכשרה לשירות).
<קריאה: האחריות למתן ההכשרה לשירות תהיה של הגוף המוכר.
<קריאה: המנהל יורה על תכניות הכשרה לשירות לאומי ולשירות קהילתי, בתחומים שיקבע השר, ורשאי הוא להורות על המועדים שבהם תועבר ההכשרה לשירות כאמור במהלך תקופת השירות.
<נעה בן שבת: זאת אומרת, להגביל את תכניות ההכשרה.
<יואב ארבל: לגבי סוגיה זו, יש לנו הסתייגות מהערתו של חבר הכנסת לוי.
<יואב ארבל: כבר כיום במסגרת ההכשרות שלנו יש הכשרות של הכנה לתעסוקה אחרי השירות.
שולי מועלם-רפאלי: זה גם הפוך לכל מה שאמרנו לפני רגע.
שולי מועלם-רפאלי: ממש לא לקבל את התוספת של מיקי לוי כי זה הפוך למה שאמרנו לפני רגע.
יהודה גליק: נדמה לי שצריך לדאוג שכל ההכשרות של בוגרים, תהיינה הכשרות שיוכרו אחר כך.
יהודה גליק: זאת אומרת, שזאת לא תהיה הכשרה שתיועד רק לכך.
יהודה גליק: זאת אומרת, אם הוא יוצא עם תעודת חובש או מדריכה בבית ספר שדה, התעודה תישאר לה כלי שאחר כך היא תוכל להשתמש בו.
יהודה גליק: זאת אומרת, זאת לא תהיה רק הכשרת פנים.
יהודה גליק: אם היא כבר עושה את ההכשרה, שההכשרה הזאת תישאר לה ביד.
<יואב ארבל: חלק מההכשרות שבנות השירות עושות, ההכשרות המקצועיות במד"א, חלק מההכשרות בוודאי, אם הן הכשרות מקצועיות, נחשבות אחר כך כחלק מהדברים, אבל לא ההכשרה הבסיסית של מה זה מתנדב, זכויות של מתנדב וכולי.
יהודה גליק: מה שניתן להשתמש בו ככלי אחר כך ושלא יהיה רק לשירות, כדאי לעשות זאת.
<אוריאנה אלמסי: מחלקת המחקר והמידע בכנסת.
<אוריאנה אלמסי: שאלה.
<אוריאנה אלמסי: מי אחראי על ההכשרה, הגוף המפעיל או הגוף המוכר?
<אוריאנה אלמסי: ומי מממן את ההכשרות בעיקר בנושא של התקנים שהרשות מממנת?
<אוריאנה אלמסי: ערבים וחרדים.
<אוריאנה אלמסי: זה דבר שלא חידדו כאן.
<נעה בן שבת: הנוסח אומר שהאחריות למתן ההכשרה לשירות יהיה של הגוף המוכר.
<נעה בן שבת: אני מניחה שהאחריות אומרת שזה גם במימונו.
<נעה בן שבת: אותה הכשרה כללית.
<נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן על הכשרה כללית ולא על הכשרה מיוחדת שניתנת.
<נעה בן שבת: זאת לא הכשרה מיוחדת בסעיף 14.
<יגאל ויינר: המועצה האזרחית לקידום השירות הלאומי.
<יגאל ויינר: הבהרה לגבי הסעיף הקודם שמדבר על כך שגוף מפעיל לא ישמש גם כמקום לימודים.
<יגאל ויינר: אני רוצה להבהיר האם מדובר גם במוסדות אקדמיים בהם יש מתנדבים והם לא יוכלו כחלק מהצ'ופר באותו מקום ללמוד קורס או שניים.
<יגאל ויינר: זאת הכוונה כאן?
שולי מועלם-רפאלי: לכאורה.
<יואב ארבל: לפי הנוסח שכתוב כאן כרגע.
<יגאל ויינר: אין בזה הרבה הגיון.
<נעה בן שבת: ההיגיון הוא לא לטשטש את הגבולות בין ההתנדבות או גם בעבודה אם היא תותר.
<נעה בן שבת: לא יהיה ברור האם עכשיו הוא עובד או עכשיו הוא מתנדב.
<יגאל ויינר: לגבי עבודה, אני מבין.
<יגאל ויינר: אני חושב שלימודים לא נכון למנוע.
<יגאל ויינר: אם מישהו מתנדב בספרייה באוניברסיטת חיפה, לא נכון למנוע את האפשרות שלו ללמוד קורס בכל נושא בו הוא יבחר.
<יגאל ויינר: זה בדיוק הולם את חלק מהתהליך של השירות הלאומי.