GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ענת הר אבן: במסגרת הזאת לא יתאפשר לעקל בביתו של חייב פרטי ולעקל את רכבו, אלא אם כן קיים חשש קונקרטי להברחת נכסים.
<ענת הר אבן: אגף ההוצאה לפועל הארצי מפרסם אחת לרבעון את כל המועדים של חגי כל הדתות.
<ענת הר אבן: אנחנו מפרטים את כל הימים, בין אם זה חג כמו חג הפסח, בין אם זה מועד עליית הנביא השמימה כשמדובר בחג של המגזר המוסלמי.
<ענת הר אבן: באותם ימים אנחנו מורים לקבלני ההוצאה לפועל, שעושים את ההליכים המבצעיים, שלא לבצע פעולות.
<ענת הר אבן: בכל ימות השנה אפשר לבוא ולבטל הליך כזה או אחר במסגרת הגשת בקשה לרשם ההוצאה לפועל.
<ענת הר אבן: בחגי פסח וסוכות דנים רק בבקשות דחופות.
<ענת הר אבן: יש כללי מנהל ההוצאה לפועל שמאפשרים הגשת בקשות מעין אלו.
<ענת הר אבן: כמו שאמרה חברתי קודם, החשש שאי אפשר יהיה לחגוג את החג הוא שונה.
<ענת הר אבן: אנחנו מבינים את מה שמבקשת הכנסת לתקן.
<ענת הר אבן: כשמגיע קבלן הוצאה לפועל ערב חג לביתו של חייב, זה יכול באמת לקלקל את שמחתו, לכן אנחנו מסכימים שאותן פעולות שהוסכם עליהן בוועדת שרים תימנענה ערב החגים.
אלי אלאלוף: בחוק, כפי שהוא מוגדר, לא בדיוק מתבטא מה שאת אומרת.
<ענת הר אבן: אין היום הוראה כזאת בחוק.
<ענת הר אבן: אנחנו החלנו את ההוראה מכוח הנחיות שהוצאנו.
<ענת הר אבן: אנחנו מוציאים כל רבעון הנחיות שבהן אנחנו מפרטים את המועדים שבהם אין לנקוט בהליכים מבצעיים.
יוסף ג'בארין: מדובר על ערב החג, לא על 3 ימים כפי שמוצע בהצעת החוק.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים להשלים את מה שעשיתם.
<ענת הר אבן: ועדת שרים צמצמה את זה ליום אחד, אלא אם כן היה שינוי במליאה שאני לא מודעת אליו.
ישראל אייכלר: קיבלתי מכתב מוועדת שרים.
ישראל אייכלר: אגב, ועדת שרים היא לא גוף סטטוטורי במדינת ישראל, היא בסך הכל ועדה שממליצה בתוך הקואליציה אם לתמוך או לא לתמוך.
ישראל אייכלר: הם כתוב שהחובה תחול יום לפני פסח על חייב פרטי בלבד, אלא אם קיים חשש קונקרטי.
ישראל אייכלר: ברור לי שאם זאת חברה שחייבת כסף, אין לה שום קשר עם החגים.
ישראל אייכלר: אני לא מרחם על המנהל שאין לו איך לעשות את החג.
ישראל אייכלר: אם החייב הפרטי הוא מנהל חנות, האם הוא נחשב חייב פרטי או נחשב עסק?
<ענת הר אבן: אם התיק נפתח על שמו, הוא חייב פרטי.
ישראל אייכלר: אז הוא מוגן.
ישראל אייכלר: אין לי בעיה עם ההחלטה של חייב פרטי, אבל יש לי בעיה עם זה שהם עשו את זה ליום אחד.
ישראל אייכלר: לא זה מה שביקשתי והצעתי בכנסת.
ישראל אייכלר: אני רוצה 3 ימים.
ישראל אייכלר: אני מסכים לגבי פסח וסוכות, כאשר במקביל גם בדתות האחרות, למרות שיכולתי לבוא ולהגיד שגם ראש השנה ויום כיפור זה לא זמן לבוא ולעקל לבן אדם.
ישראל אייכלר: אני מוכן לקבל שלגבי ראש השנה ויום כיפור זה יום אחד, אבל פסח וסוכות אלה חגים עם הוצאה אדירה בבית.
ישראל אייכלר: אנחנו חיים עם אנשים שאין להם כסף.
ישראל אייכלר: לא מדובר פה על אנשים שיש להם והם לא רוצים לשלם.
ישראל אייכלר: אם יש חשש להברחת נכסים, אני מסכים עם ועדת השרים שצריך לבוא בכל עת ובכל שעה.
ישראל אייכלר: אני לא בא להגן על מבריחי נכסים, על אנשים שגונבים ולא משלמים, או על אנשים שיש להם ולא רוצים לשלם.
ישראל אייכלר: עליהם אין לי שום רחמים.
ישראל אייכלר: אני מדבר על אנשים שאתם מכירים יותר טוב ממני.
ישראל אייכלר: מדובר על אנשים שבאמת אין להם.
ישראל אייכלר: אני רוצה שיהיו 3 ימים לגבי פסח וסוכות.
ישראל אייכלר: אני מסכים שנעשה יום אחד לגבי ראש השנה, יום כיפור ושבועות.
אלי אלאלוף: האם הנוהלים כוללים את החגים הנוצריים?
אלי אלאלוף: והדרוזים?
אלי אלאלוף: אולי נבקש מנציגי הדתות לציין מה הם החגים שהם כמו פסח וסוכות אצלנו.
<ענת הר אבן: אנחנו מוציאים את ההנחיות האלו כבר שנים רבות.
<ענת הר אבן: רצוי לא לפגוע בגמישות שלנו להוציא את הנהלים.
<ענת הר אבן: אם אתה קובע משהו מאוד הדוק בחקיקה, זה יוצר הסדר שלילי שלא יאפשר לנו לפרסם הנחיות כאלו מעת לעת.
<ענת הר אבן: במבצע "צוק איתן" פרסמנו נהלים שמצמצמים את האפשרות לנקוט בפעולות מסיבות הומניטריות לא פחות.
ישראל אייכלר: זה לא סותר את החוק הזה.
אלי אלאלוף: החוק הזה הוא רק לחגים.
אלי אלאלוף: אנחנו לא נגביל אתכם.
ישראל אייכלר: אנחנו לא כובלים אתכם בשום דבר שאתם רוצים לעזור לאנשים, להקל עליהם או לגבות את הכסף שאתם צריכים, שזה התפקיד שלכם.
ישראל אייכלר: אנחנו מדברים פה על המועדים.
<יאיר אשואל: אני אגע בפרקטיקה שנהוגה ברשות המסים.
<יאיר אשואל: כשבוע לפני ראש השנה ועד אחרי שמחת תורה לא מבצעים שום פעולות אכיפה ברשות המסים.
ישראל אייכלר: כולל עיקול בנק?
<יאיר אשואל: עיקול בנק זו פרוצדורה שמתבצעת ביום נתון.
<יאיר אשואל: זאת פרוצדורה מיחשובית שהיא אוטומטית.
<יאיר אשואל: העיקול לכשעצמו לא בא לבטא את הפעולה הפרקטית.
<יאיר אשואל: בכל מה שנוגע לנושא של אכיפה או אי נקיטת פעולות אכיפה צמצמתם את זה לרמה של פעולה פיזית.
ישראל אייכלר: אתה מדבר על ועדת שרים שאיננה קיימת בחוק של מדינת ישראל.
ישראל אייכלר: הם לא גוף סטטוטורי, הם גוף פנים קואליציוני שתומך או לא תומך בחוקים של חברי הקואליציה.
ישראל אייכלר: יש עמדת ממשלה ועמדת כנסת.
ישראל אייכלר: אם הכנסת רוצה להקל על האנשים האלה, הממשלה צריכה לבצע את זה.
<יאיר אשואל: הנושא ברור.
ישראל אייכלר: אני מאוד מברך על מה שאתה אומר, אתם יכולים להמשיך לעשות את זה.
ישראל אייכלר: אם הייתי יודע שאתם עושים את זה, הייתי מחיל את אותו נוהל על כל הגופים.
<יאיר אשואל: סמנכ"ל לאכיפת הגבייה מוציא באופן קבוע מידי ראש השנה ופסח הנחיה להימנע מפעולות אכיפה.
<יאיר אשואל: הדברים האלה מסודרים אצלנו בפרקטיקה.
<יאיר אשואל: ההגדרה בחוק שאומרת שלא ינקוט פקיד גבייה או כל גורם מס כל פעולה לגביית מס יוצרת איזו שהיא בעיה אצלנו.
<יאיר אשואל: רשות המיסים מתנגדת לשינוי.
אלי אלאלוף: אתה אומר שאתם עושים את זה בפרקטיקה.
<יאיר אשואל: שבוע לפני החגים אנחנו מוציאים מכתבים לכל משרדי המס.
אלי אלאלוף: אתם לא מתייחסים לחגים של הדתות האחרות?
<יאיר אשואל: רשות המסים אחראית על כל משרדי הממשלה.
<יאיר אשואל: זה כולל את כל הדתות.
<יאיר אשואל: אין אצלנו אפליה.
אלי אלאלוף: אני חושב שהחוק שלנו לא בא לסתור דברים.
אלי אלאלוף: אנחנו שמים את הדגש על הנקודה של החגים.
אלי אלאלוף: הבאנו חוק שמבקש לשמור על הכבוד של האזרח 3 ימים לפני החג.
אלי אלאלוף: זה לא בא לבטל את כל השאר.
אלי אלאלוף: ההיפך, זה מחזק, זה הולך בכיוון שלכם.
ישראל אייכלר: אם הייתי יודע שאתם עושים את זה, הייתי מרחיב יותר גם פה.
<מיכל אלבז: אדוני, זה לפעמים היתרון של כללים גמישים שכל רשות קובעת לעצמה.
<מיכל אלבז: אם אנחנו קובעים חגים מסוימים בחקיקה, ייתכן מצב שזה כן מצמצם את היכולת של רשויות לקבוע חגים אחרים.
אלי אלאלוף: אני מציע שתיקחו בחשבון את ההערות של חברי הכנסת.
אלי אלאלוף: היום אנחנו לא נחליט.
יוסף ג'בארין: אם הם מציעים להרחיב, מה הבעיה להרחיב?
ישראל אייכלר: אני מציע שנעביר את זה לקריאה ראשונה.
ישראל אייכלר: בין קריאה ראשונה לשנייה ושלישית נתקן את מה שצריך תיקון.
<לירום סנדה: עיקולים מסוימים, כמו שצוין פה, מבוצעים באופן מחשובי.
<לירום סנדה: אני מדבר על עיקול בנק או על עיקול משכורת.
<לירום סנדה: יכול להיות מצב שהעיקול יוטל 4 ימים לפני מועד החג, אבל בפועל הוא יגיע לחשבון הבנק של החייב או שהמעסיק יקבל אותו בתוך התחולה של החוק או יומיים לפני החג.
<לירום סנדה: מה אנחנו עושים במצב כזה?
<ענת הר אבן: ההסכמה בוועדת שרים לא מתייחסת להליכים מהסוג הזה.
<ענת הר אבן: עיקול בנק וגם עיקול משכורת הוא הליך מתמשך.
<ענת הר אבן: עיקול בנק תקף ל-90 יום.
<ענת הר אבן: יש מצב שאני אשלח אותו ביולי, אבל הוא יתפוס, לצערנו, בערב החג כי אז נכנסה יתרת זכות.
<ענת הר אבן: חלק מהטעמים הטכניים האלו היו הסיבה שבגללה צמצמנו את המוצע להליכים מבצעיים.
<ענת הר אבן: זה מה שאישרה ועדת שרים.
<ענת הר אבן: חוק הגנת השכר הוא החוק שנועד להבטיח את רווחתו הכלכלית של העובד, להבטיח לו דמי מחייה סבירים, הוגנים ומידתיים.
<ענת הר אבן: העיקול הזה הוא עיקול שחל חודש בחודשו.
<ענת הר אבן: זה עיקול מתחדש.
<לירום סנדה: זה לא מה שהחוק שכרגע מנסים להעביר פה בא למנוע.
<ענת הר אבן: בגלל זה הוא חל תחת הסכמות ועדת שרים.
ישראל אייכלר: בין קריאה ראשונה לשנייה אני ארצה להסדיר את העניין של העיקולים הממוחשבים.
ישראל אייכלר: ברור לי שאם העיקול הוא ל-90 יום, אי אפשר יהיה להפסיק את זה רק בגלל שזה ערב חג, אבל אני מבקש שב-3 הימים האלה לא תעשו עיקול חדש, תחכו עוד 3 ימים עם העיקול.
יוסף ג'בארין: אפשר להגיד שלא יכובדו העיקולים בשלושת הימים.
<לירום סנדה: אם העיקול יבוצע 4 ימים לפני, הוא ייכנס יום למחרת ויחול בתחולת החוק ואז לא עשינו כלום.
ישראל אייכלר: אני סומך עליהם שהם יעשו את זה באופן - -
<לירום סנדה: אי אפשר לסמוך עליהם בנושא הזה.
<שרית פלבר: לפי החלטת ועדת שרים ודברי ההסבר של ההצעה כפי שהוא הונחה, לא דובר על חשבונות בנק, דובר על כניסה לבית ועיקול פיזי.
<שרית פלבר: לא דובר על עיקול חשבון בנק, שזה עיקול אצל צד שלישי.
<ענת הר אבן: לא כל הזוכים הם זוכים מוסדיים שהכסף לא חסר להם.
<ענת הר אבן: לצד החייבים שרוצים לחגוג את החג יש גם זוכים פרטיים שזקוקים לכסף כדי לחגוג את החג, רק שהוועדה תזכור את העניין הזה.
ישראל אייכלר: בין קריאה ראשונה לשנייה ושלישית אני רוצה להחריג את העניין של מזונות, כי האישה צריכה את הכסף לא פחות מהגבר.
ישראל אייכלר: בדרך כלל לנושים עם משרדי עורכי דין שמלווים אותם יש עם מה לעשות את החג.
<ענת הר אבן: צריך לעשות את ההבחנה בין זוכה מוסדי לזוכה לא מוסדי.
ישראל אייכלר: יש גם זוכים לא מוסדיים שהם אנשים עשירים.
ישראל אייכלר: אם מדובר במזונות, אנחנו נחריג את זה.
ישראל אייכלר: אם העיקול נעשה מקודם, הוא כבר נעשה.
ישראל אייכלר: ב-3 ימים האלה לא יעשו עיקולים חדשים, יעשו את זה אחרי החג.
<ענת הר אבן: זה לא ייתן פתרון.
ישראל אייכלר: רק במקרה של הברחת נכסים יש לך אפשרות לעשות את זה.
יוסף ג'בארין: יש עמדה למשרד המשפטים לגבי העדות הלא יהודיות?
<שרית פלבר: כמו שאמרנו בתחילת הדיון, אנחנו סבורים שכרגע יש מענה בחוק לבני כל העדות.
<שרית פלבר: האזכורים של החגים נובעים מכך שבחגים האלה הלשכות סגורות ולא ניתן לפרוע את החוב.
ישראל אייכלר: ועדת שרים הכניסה פה את העניין של משרדים סגורים.
ישראל אייכלר: בחיים שלי לא ידעתי מתי המשרדים פתוחים.
ישראל אייכלר: אם לאיש אין כסף לשלם, מה זה משנה אם המשרד פתוח או סגור?
<ענת הר אבן: חבר הכנסת אייכלר, לבן אדם שאין איך לשלם יש דרכים רבות.
<ענת הר אבן: הוא מקבל אזהרה.
<ענת הר אבן: אם הוא מגיע בפני רשם ההוצאה לפועל וניתן לו צו חיוב בתשלומים, רשם ההוצאה לפועל מעכב את כלל ההליכים, הוא אומר שאי אפשר לעשות יותר עיקולי משכורת, עיקולי עו"ש.
<ענת הר אבן: חייב שמקבל את האזהרה יכול לבוא ונמנעת ממנו כל עוגמת הנפש שאדוני מנסה למנוע.
<ענת הר אבן: לא יעשו לו עיקול.
ישראל אייכלר: אם זה כך, בוודאי אין לכם בעיה עם זה.
<ענת הר אבן: אנחנו מדברים על חייבים שלא מגיעים להסדיר את חובם.
<ענת הר אבן: אם לחייב אין, שיבוא ויראה את מצבו הכלכלי לרשם ההוצאה לפועל שיקבע לו צו חיוב בתשלומים בהתאמה ליכולת שלו.
אלי אלאלוף: אני חושב שלקחתם את החוק למקום שהוא לא תוכנן.
אלי אלאלוף: ההצעה שלנו פשוטה, היא מבוססת על ערכים.
אלי אלאלוף: היא מבוססת על כך שאנחנו רוצים לא לפגוע בחגים של בני אדם.
אלי אלאלוף: אמרנו ש-3 ימים לפני החגים של כל הדתות לא נפגע באנשים, לא נכביד עליהם יתר על המידה.
אלי אלאלוף: זה מה שביקשנו.
אלי אלאלוף: לקחתם את זה למשפטיזציה מסוכנת.
אלי אלאלוף: החוק בא להגיד שאנחנו רוצים להיות בני אדם, לא רק משפטנים מבריקים.
אלי אלאלוף: תתפשו את החוק שלנו, את המהות של החוק.
אלי אלאלוף: המהות של החוק שלנו זה לתת כבוד לאזרחים 3 ימים לפני חגם, שאף אחד לא יפריע להם.
אלי אלאלוף: אם אתם רוצים להזהיר את מי שיש לו נכס, תיקחו ממנו את הנכס לפני החג.
אלי אלאלוף: זה כמו מישהו שמקבל הודעת פיטורים ערב החג.
אלי אלאלוף: מי מעז לעשות דבר כזה?
אלי אלאלוף: זה חוסר רגישות לאדם.
אלי אלאלוף: מי היה רוצה לקבל מכתב פיטורים ערב החג?
אלי אלאלוף: פה אתם מכניסים את כל המשפחה, את כל האנשים האלה ללחץ מטורף.
אלי אלאלוף: אנחנו מחפשים להיות בני אדם, לא מחפשים פתרונות משפטיים טכניים לבעיות שקיימות.
אלי אלאלוף: אתם הבאתם לנו דברים שהולכים בכיוון ההצעה שלנו בנוהלים פנימיים, בסידורים פנימיים.
אלי אלאלוף: אנחנו רוצים את החוק הזה כדי לשמור על מצב הרוח של האזרחים החלשים 3 ימים לפני החגים החשובים.
<ענת הר אבן: אין לנו בעיה שייקבע שלא יינקטו הליכים 3 ימים לפני, אבל עיקולי בנקים זה הליך שנעשה בצורה ממוחשבת.
<ענת הר אבן: על פי שמו של אדם אני לא יודעת מה המוצא העדתי שלו.
<ענת הר אבן: אין לי יכולת לדעת אם הוא דרוזי, מוסלמי, אתיופי, או כל בן עדה מכובדת אחרת.
<ענת הר אבן: לפי מה שאדוני אומר, נצטרך להשבית את מערכת ההוצאה לפועל כל ימות השנה, כי המועדים משתנים, הם לא מועדים קבועים.
אלי אלאלוף: אצלכם השנה היא פחות מ-365 ימים?
<ענת הר אבן: המכפלה של החגים ב-3 ימים זה משהו שאי אפשר להתמודד איתו.
אלי אלאלוף: חשבנו על זה.
אלי אלאלוף: זה עד 15 יום מקסימום, במיוחד כשנקטתם צעדים כאלה ואחרים.
ישראל אייכלר: זה רק עיד אל-פיטר ועיד אל-אדחא.
<לירום סנדה: יש מערכת מחשוב להוצאה לפועל ולרשות המסים.
<לירום סנדה: אתם רוצים לבוא ולעזור לבן אדם שנמצא בקשיים כלכליים ללכת לסופר 3 ימים לפני החג ולעשות קניות.
<לירום סנדה: בפרקטיקה הקיימת זה לא יעבוד, כי אם על אותו בן אדם הטילו עיקול וזה מבוצע באופן ממוחשב 5 ימים לפני, זה יחול לו במהלך החג, אף אחד לא יוכל לעכב את זה.
<לירום סנדה: עיקול בנק זה הבסיס לכל העיקולים.
<לירום סנדה: אי אפשר ליישם את זה בפרקטיקה.
<ענת הר אבן: אם החייב נמצא ביתרת חובה, העיקול לא תופס כלום.
אלי אלאלוף: אנחנו לא נצביע היום על הצעת החוק כפי שהיא.
אלי אלאלוף: אנחנו מבקשים מכל החברים ומכל המערכות הקשורות לשבת ביחד עם היועצת המשפטית שלנו.
אלי אלאלוף: אנחנו נקיים דיון המשך בעוד שבועיים.
אלי אלאלוף: מה שהוצע לא מתאים לכוונת החוק כפי שהציג חבר הכנסת אייכלר והצטרפו אליו מספר חברים.
אלי אלאלוף: כבר היום נקבע את מועד הדיון הבא.
אלי אלאלוף: תנסו לתקן את החוק בהתאם לרוח הדיון של היום.
שולי מועלם-רפאלי: במסגרת היום שבו אנחנו מציינים את יום בריאות האישה הבינלאומי, שזה יום שמצוין ברחבי העולם כולו ובאופן מיוחד בכנסת ישראל, אנחנו נקיים מספר דיונים במספר ועדות.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו נקיים אירוע הוקרה לארגונים שהעיסוק המרכזי שלהם או העיסוק היחידני שלהם הוא קידום בריאות של נשים.
שולי מועלם-רפאלי: הדיון הראשון ביום הזה מתקיים בוועדה הזאת שאני חושבת שהיא הוועדה המרכזית ביותר שפועלת מתוך ראייה כללית של בריאות נשים ובריאות בכלל, היחסים ההדדיים שבין בריאות לבריאות נשים, איפה זה פוגש את מערכת הבריאות, איפה זה עדיין לא פוגש את מערכת הבריאות.
שולי מועלם-רפאלי: קיימנו דיון לא לפני הרבה זמן על הנושא של רפואה מגדרית, האם בכלל מתקצבים, מה המצב בסל הבריאות, האם מישהו מסתכל על סל הבריאות בראייה מגדרית, כן או לא.
שולי מועלם-רפאלי: אני צריכה להגיד שבכנסת הקודמת קיימנו הרבה מאוד דיונים וישיבות על הנושא של תקציב מגדרי בכלל, על תפישת עולם של תקציב מגדרי.
שולי מועלם-רפאלי: יש מערכות שבהן די ברור שחייבים להסתכל דרך הפריזמה הזאת.
שולי מועלם-רפאלי: כולנו אנשים ונשים ששואפים לשוויון.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שהשוויון מושג מתוך ההבנה הבסיסית שנבראו איש ואישה בצלם אלוהים אבל עם מבנים שונים, עם אישיות שונות.
שולי מועלם-רפאלי: מערכת הבריאות חייבת את הראייה המגדרית שלה.
שולי מועלם-רפאלי: הדיון היום הוא דיון שבעיני הוא מהפכני.
שולי מועלם-רפאלי: תיכף פרופסור גלזרמן יציג את המצגת.
שולי מועלם-רפאלי: כאחת שמצויה במערכת הבריאות זה היה בשבילי וואו גדול.
שולי מועלם-רפאלי: בדיון נדבר על תכנות עוברי בהיבט מגדרי, נראה איפה אנחנו, איפה העולם, לאן העולם ואנחנו, מדינת ישראל ואנשי ונשות ישראל, הולכים.
שולי מועלם-רפאלי: ננסה להבין מה החלק של מערכת הבריאות ושל המדינה בתוך הבחירה הזאת להתקדם קדימה בהיבט של תכנות עוברי, מה היכולת להיטיב בסופו של דבר את אחת מנקודות המפתח בחיים של כל אדם, בעיקר בחיים של נשים שהן אלו שנושאות את העובר, הן הרות וזוכות להביא חיים לעולם.
שולי מועלם-רפאלי: ברור שלתוך הדבר הזה נשים לא יכולות לבד.
שולי מועלם-רפאלי: אין פה איזה ניסיון להפוך סדרי בראשית.
שולי מועלם-רפאלי: חוץ ממחלות שאנחנו מכירים שהן מחלות שבהגדרתן הן נשיות, הדבר שהכי מבדיל בין נשים לגברים, בטח בהיבט של מערכת הבריאות, הוא היכולת להרות ובעזרת השם ללדת מתוך בריאות שלמה לאם ולתינוק.
<מרק גלזרמן: בוקר טוב.
<מרק גלזרמן: תודה על ההזדמנות לדבר בוועדה החשובה הזאת.
<מרק גלזרמן: הנושא היום, כפי שהצגת אותו, מתבטא באחד העיתונים הנפוצים – TIME, שלפני כמה שנים הקדיש את השער שלו לתמונה היפה הזאת ולאיך 9 חודשים לפני הלידה קובעים את המשך החיים שלנו.
<מרק גלזרמן: יש שאומרים ש-40 שבועות לפני הלידה הם קרוב לוודאי יותר חשובים לחולי ולבריאות מאשר 120 השנים שבאות לאחר מכן.
<מרק גלזרמן: הנושא שאנחנו דנים בו היום: תכנות עוברי בהיבט המגדרי – השפעת סביבת העובר על המשך חייו.
<מרק גלזרמן: אנחנו תמיד חשבנו שהעובר ברחם אימו נמצא בסביבה המוגנת ביותר שיכולה להיות - הוא לוקח מה שהוא רוצה, הוא גדל.
<מרק גלזרמן: פלא החיים זה ששני תאים שמתמזגים הופכים תוך 9 חודשים ל-20 טריליון תאים ולייצור המתוחכם ביותר על הפלנטה.
<מרק גלזרמן: תמיד אמרו שהעובר מוגן לחלוטין במשך תקופת ההיריון.
<מרק גלזרמן: בשנים האחרונות למדנו שלא כך.
<מרק גלזרמן: להיפך, העובר שנמצא ברחם אימו זה ייצור כלוא, הוא לא יכול להתגונן מפני שום דבר, אין לו את היכולת לברוח או להילחם, מה שיש לייצור אחרי הלידה, והוא לחלוטין תלוי בכל מה שעובר דרך אימו, לטוב ולרעה.
<מרק גלזרמן: מה שקורה בעובר בתקופת ההיריון הוא מתוכנת, מכינים אותו לחיים שיבואו אחרי הלידה.
<מרק גלזרמן: אמר הייגן, גנטיקאי חשוב, בספר "יותר מאשר גנים": "מנקודת הראות של חקר המוח, העולם הסביבתי של העובר המתפתח חשוב לא פחות מכל המידע המועבר על ידי הגנים".
<מרק גלזרמן: למשפט הזה יש חשיבות מרחיקת לכת בכל מה שקורה בזמן ההיריון, איך שאנחנו מתייחסים להיריון.
<מרק גלזרמן: האם העתידית, חוץ מזה שהיא מספקת את כל צרכיו של העובר – מזון, מפנה את הפסולת, מגדלת אותו, היא גם משמשת כמתווכת לעולם החיצון.
<מרק גלזרמן: היא מדווחת לו מה קורה בעולם החיצון.
<מרק גלזרמן: היא אומרת לו, כמובן בצורה ביו-כימית, איך להתכונן לעולם החיצון.
<מרק גלזרמן: אני אתן לכם שתי דוגמות שימחישו את זה.
<מרק גלזרמן: אם היא מוסרת לו שהעולם החיצון הוא דל מאוד, שיש מלחמה, אין אוכל, שיתכונן טוב טוב במערכת שלו לצבור כל קלוריה שהוא ימצא בדרך, הוא יהיה מצויד היטב כדי לשרוד בעולם של מלחמה, בעולם של מחסור.
<מרק גלזרמן: אם הוא נולד לעולם שהוא עולם של שפע, של המבורגרים, של מזון רב, הוא בא עם ההכנה לצבור קלוריות.
<מרק גלזרמן: אצל הילדים האלה הסיכון יותר גבוה להשמנה, שזו אחת האפידמיות הגדולות שאנחנו מתמודדים איתן.
<מרק גלזרמן: יש לו סיכון גבוה יותר לסכרת, למחלות שונות ומשונות שבאות מתוך התכנות.
<מרק גלזרמן: אם היא אומרת לו שהעולם מסוכן, שיש סכנות בכל פינה, שיתכונן לזה, שיהיה ערני, שלא יתמקד רק בדבר אחד, שיסתכל מסביבו, והוא אכן נולד לעולם כזה, הוא מצויד היטב כדי לשרוד.
<מרק גלזרמן: אם הוא נולד לעולם רגוע עם אותם הכלים, כנראה שהוא יפתח הפרעות קשב וכן הלאה.
<מרק גלזרמן: אם הדיווח תואם, לבן אדם יש יתרון הישרדותי.
<מרק גלזרמן: אם הדיווח לא תואם ומטעה, לבן אדם יש חוסר הסתגלות וחולי.
<מרק גלזרמן: זה הבסיס של התורה הדי חדשה של תכנות עוברי או הכנת העובר לבריאות ולחולי.
<מרק גלזרמן: אני אתן לכם דוגמה אחת של עבודה שיצאה לפני שנה וחצי באחד העיתונים המובילים בעולם בנוגע לתורשה אפי-גנטית רב-דורית.
<מרק גלזרמן: אני לא אסביר עכשיו את ההבדלים בין גנטיקה לאפי-גנטיקה.
<מרק גלזרמן: גנטיקה זה מה שעובר בגנים ומשנה את הגנים.
<מרק גלזרמן: זה לוקח מאות, אלפי ועשרות אלפי שנים.
<מרק גלזרמן: אפי-גנטיקה זה משהו שיכול לקרות בדור אחד.
<מרק גלזרמן: זה לא שינוי של הרצף הגנטי, אלא משהו שקורה עם הגנים האלה.
<מרק גלזרמן: לקחו עכברים וחשפו אותם לחומר עם ריח.
<מרק גלזרמן: הכניסה לתוך התאים שהיה בהם הריח הזה הייתה מלווה במן מכת חשמל קטנה.
<מרק גלזרמן: העכברים למדו לקשר את הכאב עם הריח.
<מרק גלזרמן: הם פיתחו פחד.
<מרק גלזרמן: כשהוציאו את הגירוי החשמלי הזה, עדיין העכברים פחדו מהריח הזה.
<מרק גלזרמן: הם תוכנתו לקשר את הריח עם משהו לא נעים.
<מרק גלזרמן: כשהסתכלו על הצאצאים של העכברים האלה, התברר שלאותם העוברים שאף פעם לא היו חשופים לריח ולא למכת חשמל היה את אותו הפחד.
<מרק גלזרמן: זה עבר בתורשה בדור אחד.
<מרק גלזרמן: לא רק בדור אחד, אלא זה המשיך לכמה דורות.
<מרק גלזרמן: המידע הסביבתי עובר בתורשה.
<מרק גלזרמן: גם זו תובנה חשובה מאוד.
<מרק גלזרמן: מה שקורה עם העובר בר האנוש ברחם ומה שמתכנת אותו מראש, מתוכנן לעבור לדורות הבאים.
<מרק גלזרמן: הראו שזה גם עושה שינויים אנטומיים במוח.
<מרק גלזרמן: הדבר לא חדש.
<מרק גלזרמן: רגולטורים בעולם כולו לוקחים את הנושא הזה ברצינות רבה מאוד.
<מרק גלזרמן: בחוק שעבר בארצות הברית המטרה הייתה לגייס 100 אלף נשים לפני ובזמן ההיריון, לעקוב אחריהן במשך 21 שנה פלוס.
<מרק גלזרמן: המימון היה על ידי הקונגרס, הוא היה בין משרדי.
<מרק גלזרמן: עד עכשיו הושקעו בתכנית הזאת יותר ממיליארד דולר.
<מרק גלזרמן: עד כדי כך משלם המסים נדרש להשקיע על מנת לפתור שאלות רבות מאוד שעדיין קיימות.
<מרק גלזרמן: יש כמה נושאים של השפעה חיצונית על העובר.
<מרק גלזרמן: על אלכוהול דובר הרבה.
<מרק גלזרמן: יותר פיגור שכלי מכל שאר הסיבות, כולל גנטיקה, בא מאלכוהול.
<מרק גלזרמן: ייתכן שזה יותר מסוכן בשלבים הראשונים של ההיריון כאשר האישה עוד לא יודעת.
<מרק גלזרמן: אין סף של אלכוהול שמותר בהיריון.
<מרק גלזרמן: אנחנו יותר ויותר ממליצים לאישה שמתכננת היריון להפסיק עם אלכוהול.
<מרק גלזרמן: נושא נוסף זה טבק.
<מרק גלזרמן: מה שעושה טבק לעובר זה רק דברים שליליים, הוא מתכנת את החיים שלו לחולי.
<מרק גלזרמן: יש את העניין של האם והסביבה.
<מרק גלזרמן: לא רק אלכוהול וטבק משפיעים על העובר, גם הסביבה שבה האישה חיה משפיעה על העובר.
<מרק גלזרמן: בעבודה שנעשתה על אוכלוסייה בשכונת מצוקה ראו שהחומר שנועד לקטול מקקים נמצא בדם האם ועבר לעובר.
<מרק גלזרמן: מדובר בחומר נוירוטוקסי.
<מרק גלזרמן: גם זה עובר בין הדורות.
<מרק גלזרמן: הדבר הכי חשוב והכי מרכזי זה כל מה שקשור לתזונה.
<מרק גלזרמן: בגלל קוצר הזמן אני לא ארחיב את הדיבור על איך הגענו לתובנות האלו, אבל משקל לידה נמוך מצביע על תת תזונה תוך רחמית.
<מרק גלזרמן: תת תזונה תוך רחמית קשור לרשימה ארוכה מאוד של חולי סומטי ונפשי, כולל הפרעות נפשיות וסכיזופרניה.
<מרק גלזרמן: העבודה הזאת נעשתה על 90 אלף לידות שהיו בין השנים 1964-1976 בירושלים.
<מרק גלזרמן: שתי מלחמות היו באותה תקופה.
<מרק גלזרמן: אפשר להשוות הריונות בזמן המלחמות ובין המלחמות.
<מרק גלזרמן: נמצא סיכון גבוה לסכיזופרניה של הצאצאים של נשים שהיו בהיריון בזמן מלחמה, כאשר האספקט המגדרי היה פי 4 יותר בבנות מאשר בבנים.
<מרק גלזרמן: זה על מחלות נפשיות.
<מרק גלזרמן: ההיריון זאת הגישה הראשונה שיש לחברה לאזרחים שלה לעתיד.
<מרק גלזרמן: האתגר לחברה הוא לעשות את זה נכון בפעם הראשונה.
<מרק גלזרמן: השקעה טרום לידתית או השקעה לאורך כל החיים זאת הברירה שעומדת בפני החברה.
<מרק גלזרמן: זה אומר שאנחנו צריכים להסתכל בצורה אחרת על מעקב היריון.
<מרק גלזרמן: הסתכלתי על החוזר של משרד הבריאות לגבי טיפות חלב.
<מרק גלזרמן: נתחיל ונאמר שהמערכת והמערך של טיפות חלב בארץ הוא טוב מאוד בהשוואה למקומות אחרים, אבל יש עוד כמה וכמה דברים לעשות.
<מרק גלזרמן: מה היא טיפת חלב על פי ההגדרה?
<מרק גלזרמן: טיפת חלב היא תחנה המספקת שירותי בריאות ורפואה בתחום קידום בריאות ומניעה לנשים הרות, לתינוקות וילודים.
<מרק גלזרמן: המטרה והנוהל כוללים את העובר, כפי שאפשר לראות, אבל עדיין כוללים את העובר מהאספקט שהאישה הרה ויש לה עובר.
<מרק גלזרמן: בביקור הראשון בטיפת חלב אמורה להתבצע הערכה של המצב הנפשי של האישה.
<מרק גלזרמן: דיכאון בזמן ההיריון, דיכאון אחרי הלידה אלו בעיות רציניות מאוד.
<מרק גלזרמן: יש, אגב, גם דיכאון של הגבר אחרי הלידה שלא קשור לדיכאון של האם.
<מרק גלזרמן: בביקור הראשון יש את הערכת המצב הרגשי של האישה ומערך התמיכה החברתי/משפחתי.
<מרק גלזרמן: זה נעשה בביקור הראשון.
<מרק גלזרמן: גם איתור דיכאון בהריון עושים בהתחלה.
<מרק גלזרמן: זו כבר התקדמות.
<מרק גלזרמן: יש צורך לעלייה במודעות כי זה לא מספיק.
<מרק גלזרמן: אנחנו צריכים לעקוב אחרי ההיריון ועל כל דבר שעובר על האישה.
<מרק גלזרמן: צריכים לראות לנגד עינינו את העובר שחווה את אותן השפעות שליליות או חיוביות ברמה הרבה יותר גדולה.
<מרק גלזרמן: הוא לא יכול לברוח.
<מרק גלזרמן: מעקב אחר אורח החיים בזמן ההיריון צריך להיות לאורך כל ההיריון.
<מרק גלזרמן: אנחנו צריכים לא רק להתמקד בשאלה אם האישה מעשנת, לוקחת סמים, שותה אלכוהול, אלא איך היא חיה, איפה היא עובדת, מה הסביבה, האם יש שם חומרים שיכולים להשפיע עליה.
<מרק גלזרמן: יש צורך במעקב אחרי המצוקה הנפשית של האישה והגבר.
<מרק גלזרמן: הרפואה המגדרית שמה כמטרה לשפר את הרפואה לאישה ולגבר.
<מרק גלזרמן: יש פער גדול שאנחנו צריכים להדביק אצל נשים.
<מרק גלזרמן: גברים סובלים לא מעט.
<מרק גלזרמן: אם לא נסתכל על הצד של הגברים, בעוד 5 או 10 שנים נשב בוועדה ונגיד: יופי, מה קורה עם המחצית השנייה.
<מרק גלזרמן: טיפת חלב צריכה להפוך למרכז לבריאות האם ולעובר.
<מרק גלזרמן: כתוב שאבות אכלו בוסר ושיני בנים תקהינה.
<מרק גלזרמן: אנחנו צריכים להוסיף ולומר שאימהות אכלו בוסר ושיני ילדיהן תקהינה.
שולי מועלם-רפאלי: כשאתה מדבר על עלייה במודעות, האם אתה מתכוון לעלייה במודעות מעבר לדברים הרגילים, או עלייה במודעות במהלך החיים המוקדם ביותר אצל נשים שפוטנציאליות להרות?
<מרק גלזרמן: אני מדבר על שתיהן.
<מרק גלזרמן: החברה צריכה לדעת שכאשר האישה בהיריון, כל מה שעובר עליה עובר גם על העובר.
<מרק גלזרמן: אנחנו צריכים לדעת שכשמטילים על האישה עומס רב בעבודה יש לזה השפעה לא רק לעכשיו, יש לזה השפעה לדורות.
<מרק גלזרמן: אותו דבר אם התזונה שלה לא נכונה, אם היא משתמשת בטיפול תרופתי לא נכון.
<מרק גלזרמן: העניין של עלייה במודעות אומר שצריך להבין שמטפלים בשני פציינטים.
<מרק גלזרמן: היריון זו לא מחלה, אבל היריון יכול להיות מחלה קשה מאוד לעובר אם לא נוהגים נכון.
<מרק גלזרמן: זה צריך לבוא מהקהל וממערכת הבריאות.
שולי מועלם-רפאלי: אני אשמח לשמוע את העשייה של מערכת הבריאות מול הדברים המשמעותיים ששמענו פה – איפה מערכת הבריאות פוגשת את הנשים, מה התפישות בכלל, האם השתנתה התפישה.
שולי מועלם-רפאלי: בכנסת מתקיימים דיונים רבים, חלקם נוקבים, ביחס לטיפות החלב והשינויים שהן צריכות לעבור מבחינת תוכן, מבחינת שייכות.
שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה לשמוע מה המקום של הקופות, האם אנחנו יוצרים איזו הדדיות, האם אנחנו מנסים לחזק את טיפות החלב.
<איזבלה קרקיס: לגבי מעורבות המשרד בשירות של טיפות החלב, משרד הבריאות מתמקד בתקופה האחרונה במעקב באישה ההרה שניגשת לקבלת הטיפול.
<איזבלה קרקיס: זה כולל אחות מלווה, תוכנות מחשב להוספת הנתונים הרלוונטיים, הכל כדי שיהיה מעקב שלם וטוב יותר לצורך השוואה בין התקופות השונות.
<איזבלה קרקיס: אנחנו יותר ויותר שמים דגש על מעקב היריון, כולל איסוף מידע לגבי התנהגות האישה, גורמי הסיכון הפוטנציאליים.
שולי מועלם-רפאלי: האם יש למשרד איזו שהיא התייחסות לנשים שחיות במרחב חקלאי?
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו שומעים פה על חומרי הדברה.
שולי מועלם-רפאלי: אני אתמקד באוכלוסייה הבדואית שמשתמשת בחומרי הדברה בתוך מרחב המגורים שלה.
<איזבלה קרקיס: היינו מעורבים במספר מחקרים באוכלוסייה הבדואית, בעיקר באישה הבדואית וההתפתחות העוברית.
<איזבלה קרקיס: זה קשור לאספקטים סביבתיים, זיהום אוויר והקרבה של האוכלוסייה הזאת לאזור התעשייה של רמת חובב.
<איזבלה קרקיס: המשרד שותף למחקרים האלה.
<איזבלה קרקיס: אנחנו לא רק עובדים בהיבט של הבנת הקשר, אלא בהעלאת המודעות של האוכלוסייה הזאת.
<איזבלה קרקיס: יש מודעות לבעייתיות של השימוש בקוטלי עשבים וחומרי הדברה נוספים.
<איזבלה קרקיס: כבר מ-2007 המשרד הציע לאסור שימוש בחומרי הדברה מסוימים.