GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<איזבלה קרקיס: על סמך המלצה שהוצגה על ידי משרד הבריאות, חלק מהחומרים הוסרו לגמרי, חלק נמצאים בתהליכי איסור לשימוש ביתי.
<איזבלה קרקיס: העבודה בתחום הספציפי לגבי חומרי הדברה נעשית.
<איזבלה קרקיס: העבודה לא קלה.
<איזבלה קרקיס: מדובר על עבודה ממושכת על כל חומר.
<מאירה בסוק: ניסו לסגור את טיפות החלב.
שולי מועלם-רפאלי: אין ניסיון לסגור את טיפות החלב.
<מאירה בסוק: ניסו לייבש אותן.
שולי מועלם-רפאלי: הניסיון העיקרי בכנסת הזאת הוא להגדיל את הנוכחות של טיפות החלב בחיים של אוכלוסיית מדינת ישראל, להעביר אותן למקום שהוא מיטבי מבחינת הקשר עם המטופלים ועם הציבור הרחב.
שולי מועלם-רפאלי: עמדתי האישית שצריך להעביר את טיפות החלב לקופות החולים.
שולי מועלם-רפאלי: זה הקשר הכי רציף עם הציבור.
שולי מועלם-רפאלי: הדבר הזה בתהליך.
שולי מועלם-רפאלי: יש הרבה עבודה בתוך המשרד מול הדוח הקשה עד קשה מאוד של מבקר המדינה על מצבן של טיפות החלב במדינת ישראל.
<מאירה בסוק: זה לא בשמיים, זה לא בתיאוריות.
<איזבלה קרקיס: כל הדברים שנאמרו הם לא בשמיים, הם לא תיאוריות.
<איזבלה קרקיס: אנחנו מתחילים מהרגולציה והיישום של ההחלטות שמתקבלות ברמה של המשרד וברמה של עבודה בין משרדית.
<איזבלה קרקיס: אנחנו עובדים עם משרד החקלאות בנושא של חומרי הדברה, עם המשרד להגנת הסביבה בנושא של זיהום אוויר.
<איזבלה קרקיס: אנחנו מדברים גם על קרינה.
<איזבלה קרקיס: היישום של הרגולציה בשטח מאוד חשוב מבחינתנו.
<איזבלה קרקיס: אנחנו מיישמים בתוך המשרד וגם מעבר לכך את הידע העכשווי שנצבר בנושאים של ההשפעה הבריאותית על האישה וההתפתחות העוברית.
שולי מועלם-רפאלי: רוב נשות ישראל הן נשים בריאות שמתנהלות בהיריון מתוך רצון לאורח חיים בריא לעצמן, לעובר.
שולי מועלם-רפאלי: הן מנסות דברים שהן פחות מקפידות עליהם בזמנים אחרים.
שולי מועלם-רפאלי: בזמן היריון כולן נכנסות בדלת ראשית של אורח חיים יותר בריא.
שולי מועלם-רפאלי: האם נעשית איזו שהיא עבודה, כמובן בשיתוף פעולה עם משרדים אחרים ועם רשויות הרווחה, סביב נשים שנוטלות סמים באופן קבוע, לנסות להתייחס אליהן התייחסות אחרת במהלך היריון, לפני היריון?
שולי מועלם-רפאלי: האם משרד הבריאות מעורב בנשים הרות שאורח החיים שלהן הוא נטילת סמים באופן קבוע?
<איזבלה קרקיס: מדובר על אוכלוסייה מאוד קשה מבחינת ההיענות שלה לגישות רפואיות.
<איזבלה קרקיס: משרד הבריאות עושה מאמצים להגיע לאוכלוסיות האלו, לנסות לצמצם כמה שיותר השפעות שליליות על ידי שיתוף פעולה, העלאת מודעות.
שולי מועלם-רפאלי: יש איזו תכנית במשרד?
<איזבלה קרקיס: במחוז תל אביב יש מרפאה שהוקמה על-מנת להגיע לאוכלוסייה הספציפית הזאת.
<איזבלה קרקיס: מנסים כמה שיותר להגיע לטיפול, לשיחה, לשיתוף פעולה עם האוכלוסיות האלו.
<איזבלה קרקיס: המאמצים רבים, אבל ההיענות יחסית נמוכה.
שולי מועלם-רפאלי: איך המשרד לביטחון פנים בתוך הלופ של אורח חיים בריא?
<חגי ברוש: אין איזו שהיא תכנית סדורה במשרד הבריאות לגבי הסוגיה שהעלית קודם.
<חגי ברוש: אנחנו מודעים לקושי שיש בעבודה עם נשים שמכורות לסמים.
<חגי ברוש: כאשר יש מרדף יום יומי אחרי סם ונמצאים במצבים בעייתיים מאוד מבחינת היכולת האישית, יש מעט מאוד זמן לפנות לאחריות אישית ולגילויים של זהירות וכיוצא בזה.
<חגי ברוש: אנחנו מכירים את תסמונת הקריז, את התינוקות שנולדים עם תסמונת הקריז.
<חגי ברוש: יש תכניות הפחתה, יש איזו שהיא שמירה תחזוקתית לקראת הלידה.
<חגי ברוש: אנחנו באנו לחדש פה לגבי הנושא של תסמונת האלכוהול העוברי.
<חגי ברוש: הרשות יחד עם משרד הבריאות מפעילים היום מרפאה בבית חולים שניידר תחת המחלקה להתפתחות הילד.
<חגי ברוש: היא נותנת מענה ייעוצי לנשים בהיריון ולנשים אחרי לידה.
שולי מועלם-רפאלי: מה זו תסמונת האלכוהול העוברי?
<חגי ברוש: אחוז אחד מהילדים שנולדים לנשים ששותות על בסיס קבוע או מזדמן ייוולד עם התסמונת הזאת.
<חגי ברוש: התסמונת הזאת גורמת למצב שבו הילד נפגע באופן קשה.
שולי מועלם-רפאלי: אתם מגדירים מה זה קבוע?
<חגי ברוש: קבוע זה על בסיס יום יומי.
שולי מועלם-רפאלי: לא משנה כמה פעמים?
<חגי ברוש: אם מדובר על בסיס מזדמן, זה אומר שהיא שותה פעם או פעמיים בשבוע.
<חגי ברוש: כל מי ששותה אלכוהול בזמן היריון מהווה סיכון לעובר שלה, זאת תפישת עולמנו.
<חגי ברוש: מה שנעשה בבית חולים שניידר זה מתן טיפול משולב, בעיקר בנושא של ייעוץ, לאיך להרפות מהשתייה, איך להתנהג בצורה יותר בריאה ויותר חכמה בזמן ההיריון ואחרי ההיריון.
<חגי ברוש: אנחנו נכנסים למו"מ עם איגוד יצרני האלכוהול ואיגוד יבואני האלכוהול על מנת שישימו איזו שהיא תווית על בקבוקי האלכוהול שתאמר ששתיית האלכוהול מסוכנת לעובר ולנשים בהיריון.
<חגי ברוש: אנחנו גם שוקלים לצאת לאיזה שהוא קמפיין תקשורתי בשליש האחרון של השנה בנושא הזה.
<חגי ברוש: יש יום בינלאומי, שזה 9 לספטמבר, שעוסק בנושא של תסמונת האלכוהול העוברי.
<חגי ברוש: מאחר וזה נופל אצלנו ביום שישי, ב-8 לספטמבר, נציין את זה ביום עיון מאוד מעמיק ומאוד מקצועי בבית החולים שניידר.
<חגי ברוש: כל הנוכחים מוזמנים בין השעות 8:30 ל-15:00.
<חגי ברוש: אנחנו בתחילת הדרך.
<חגי ברוש: אנחנו לומדים את הנושא.
<חגי ברוש: עם הזמן נפתח ונתקדם הלאה, הכל בהתאם לממצאים שיעלו בשטח.
<חגית בוני: אנחנו עושים הכשרות לאחיות בטיפת חלב, לאחיות בבתי ספר לאחיות ולרופאים.
<חגית בוני: אנחנו מדברים על הנושא של אלכוהול והנזק לעובר.
<חגית בוני: הייתי שמחה אם היו יותר הכשרות גם בנושא של סמים.
שולי מועלם-רפאלי: מה המציאות של האלכוהול במדינת ישראל?
שולי מועלם-רפאלי: אני לא יודעת על אף אחד בסביבה שלי ששותה באופן קבוע כל יום או באופן מזדמן פעמיים או 3 בשבוע.
שולי מועלם-רפאלי: זה אומר שאני כנראה חיה בבועה, כאשר אני לא בן אדם שבדרך כלל חי בבועה, יעידו האנשים שמכירים אותי.
שולי מועלם-רפאלי: מה המצב במדינת ישראל מבחינת שתיית האלכוהול?
<חגית בוני: אין לי כאן את הנתונים המדויקים.
<חגית בוני: המדען הראשי שלנו יכול לבוא ולומר.
<חגית בוני: זה תלוי באוכלוסייה.
<חגית בוני: אני אחראית על פרויקט הסטודנטים ברשות.
<חגית בוני: אנחנו רואים שסטודנטים נוהגים אחרי שתיית אלכוהול.
<חגית בוני: רובם לא שותים שתייה שהיא לשכרות, שזה 5 משקאות לגברים ו-4 משקאות לנשים תוך כמה שעות, אבל גם אם אתה לא שותה לשוכרה, זה עדיין יכול לגרום לנזקים.
שולי מועלם-רפאלי: האם בקבוצה של נשים בגיל הרלוונטי של הריון, שזה בין 20 ל-35, יש בעייתיות מבחינת שתיית אלכוהול?
<מרק גלזרמן: זאת לא בעיה כמו במדינות מסוימות בעולם.
<מרק גלזרמן: למה אני אומר את זה?
<מרק גלזרמן: משום שמידי פעם אנחנו שומעים שכוס יין אדום אפילו טובה לבריאות.
<מרק גלזרמן: זה רע לבריאות.
<מרק גלזרמן: אין כמות של אלכוהול שמותרת בהריון.
<מרק גלזרמן: ייתכן מאוד שהשפעת האלכוהול על העובר מתחילה מאוד מאוד מוקדם.
<מרק גלזרמן: רוב הנשים לא יודעות שהן נכנסו להיריון.
<מרק גלזרמן: אני לא מדבר על נשים שהולכות לטיפול ויודעות בדיוק מתי היה הביוץ.
<מרק גלזרמן: לרוב הנשים זאת קצת הפתעה, מבורכת או לא מבורכת.
<מרק גלזרמן: בתקופה של בין הביוץ לתקופה שהאישה יודעת שהיא בהיריון האלכוהול יכול להשפיע עוד יותר גרוע.
<מרק גלזרמן: כמו שאנחנו ממליצים לנשים שמתכננות היריון ליטול חומצה פולית, כך אנחנו צריכים להמליץ לנשים שמתכננות היריון לא לשתות אף טיפת אלכוהול.
<חגית בוני: אותו דבר לגבי קנביס.
<חגית בוני: יש שימוש שכיח בגילאים האלה.
<חגית בוני: צריך להזהיר גם בעניין של קנביס.
<שוש גן נוי: אחד מגורמי הסיכון שניתנים למניעה הוא העישון.
<שוש גן נוי: זה מתחיל להשפיע על הפוריות עוד לפני הכניסה להיריון.
<שוש גן נוי: אנחנו יודעים שזה משפיע על הפוריות של הגבר ושל האישה.
<שוש גן נוי: זה פוגע בזרע, באיכותו.
<שוש גן נוי: כמובן שזה פוגע בעובר.
<שוש גן נוי: זה גורם למשקל לידה נמוך, ללידה בטרם עת, למוות בעריסה.
<שוש גן נוי: יש את הנושא של העישון הכפוי שמשפיע על נשים הרות מבחינת משקל לידה נמוך ולידה בטרם עת.
<שוש גן נוי: אני רוצה לקרוא לוועדה הזאת לקדם את החקיקה שמגינה על מי שלא מעשן.
<שוש גן נוי: צריך לעודד את העניין של מניעת התחלת העישון.
<שוש גן נוי: אמנם הקטע של החקיקה, מה שקשור לפרסום, זה יותר בוועדת הכלכלה, אבל יושב-ראש הוועדה הזאת אמר שהוא מוכן לקחת את זה על עצמו.
<שוש גן נוי: יש בצינור חוקים שמגינים על ילדים ועל נשים הרות, אבל זה לא מיושם.
<שוש גן נוי: מזה כמה שנים החקיקה תקועה.
<שוש גן נוי: אני באמת קוראת לוועדה לקדם את זה.
<שוש גן נוי: אני יודעת שהנושא של הכשרה והדרכת הצוותים נעשה כי אני באה מהמערכת, אבל צריך לדעת איך לגשת לאישה הרה שרוצה להיגמל, מרגישה רגשות אשמה או מסתירה כי היא מרגישה מותקפת.
<שוש גן נוי: יש גישות התנהגותיות, יש דרכים.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שאחד הדברים שאנחנו יותר ויותר מבינים זה שלא מספיק שאנחנו מחוקקים חוקים חשובים וטובים או טובים פחות, אלא חשוב התהליך שמוביל את החוקים ליישום, כאשר האכיפה היא הדבר המרכזי בהתנהלות.
<שוש גן נוי: כל שנה יוצא דוח של משרד הבריאות.
<שוש גן נוי: אין מספיק נתונים.
<שוש גן נוי: הנתונים העדכניים שאני מקריאה הם מלפני 6 שנים.
שולי מועלם-רפאלי: הוצג לנו דוח יפה ומרשים.
<שוש גן נוי: לא של נשים הרות.
<שוש גן נוי: אני מבקשת שיביאו נתונים לגבי נשים הרות, כדי שנדע את היקף הבעיה באמת.
שולי מועלם-רפאלי: כמו שאמרתי, הדיון הוא במסגרת יום שמציין את יום בריאות האישה הבינלאומי.
שולי מועלם-רפאלי: הוא נעשה בהובלה שלי ובשיתוף הדוק עם משרד הבריאות וההסתדרות הרפואית.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שאחד הדברים המרכזיים שעלו פה בדיון הוא ההבנה שאנחנו מסתכלים על עובר הרבה קודם ממה שחשבנו שצריך להסתכל עליו עד היום, או עד התקופה האחרונה.
שולי מועלם-רפאלי: אני מאמצת את המשפט שאמרת אותו, פרופ' גלזרמן, שבעצם החיים של הילד שייוולד בעוד 9 חודשים מתחילים 40 שבועות לפני שהוא נולד לתוך בריאות שאנחנו מקווים שתהיה שלמה.
שולי מועלם-רפאלי: אתה נקטת במילה "כלוא".
שולי מועלם-רפאלי: לי היא עושה קצת תחושה של חוסר נוחות, אבל אתה צודק, העובר נמצא שם.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו מבינים שחייו של הילד הזה לא מתחילים מ-0.
שולי מועלם-רפאלי: ה-0 הוא כשהאימא נכנסת להיריון, אפילו קודם לכן.
שולי מועלם-רפאלי: הדבר המרכזי שאנחנו אומרים אותו תמיד זה אורח חיים בריא.
שולי מועלם-רפאלי: אורח חיים בריא משפיע על החיים של הנשים, של הגברים.
שולי מועלם-רפאלי: אורח חיים בריא משפיע על איך ייראו חייו של הילד משעת לידתו והלאה.
שולי מועלם-רפאלי: הנתונים על ההשפעות, על המחלות הנפשיות והפיזיולוגיות, על איך ייראו חייו של הילד על סמך 40 השבועות של ההיריון הם קריטיים.
שולי מועלם-רפאלי: אני מבקשת לצאת מכאן עם אמירה ברורה ביחס לכמה דברים, אבל אני רוצה להתחיל מהדבר שעלה פה וניתן לשנות אותו, שזה הנושא של העישון ושתיית האלכוהול.
שולי מועלם-רפאלי: במכוון אני לא מכניסה ביחד איתם את העולם של סמים, כי אני חושבת שהוא נתפס בעיני רובנו כנושא של אקסטרים, כסוג של קצה.
שולי מועלם-רפאלי: עישון ואלכוהול זה משהו שאנחנו יותר סלחניים כלפיו, יותר מסוגלים להכיל אותו, פחות מרשים לעצמנו להיכנס לפרטיות של כל אחד שבוחר לעשן סיגריות ודברים אחרים.
שולי מועלם-רפאלי: האמירה הברורה שיוצאת מהוועדה פה היא שכל אישה שמתכננת היריון צריכה להפסיק לשתות אלכוהול, צריכה להפסיק לעשן, צריכה להגן על עצמה מעישון פסיבי.
שולי מועלם-רפאלי: כל אישה שמתכננת היריון צריכה, בנוסף להחלטה לקיים תזונה בריאה יותר, להימנע מחשיפה לחומרים שהם חומרים רעילים, גם אם הם לא נעשים בצורה שהם מוחדרים לגוף שלה.
שולי מועלם-רפאלי: התפקיד של משרד הבריאות ושל הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול היא להעלות מודעות.
שולי מועלם-רפאלי: תמיד בדיונים האלה נגיד שהכל מתחיל בחינוך שלנו, המבוגרים, בחינוך של הנוער ושל הילדים.
שולי מועלם-רפאלי: יש גילאים שבהם אנחנו צריכים יותר לפעול, כאשר הגילאים האלה הם שנות הנערות, התיכון, הצבא והאוניברסיטה.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו רואים את הגילאים האלה כגילאים מרכזיים.
שולי מועלם-רפאלי: צריך להימנע מכניסה לעולם של שתיית אלכוהול, בין אם קבוע או מזדמן, להימנע מכניסה לעולם של עישון של סיגריות ודברים חמורים יותר.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו ממשיכים את היום הזה בוועדות השונות.
טלי פלוסקוב: שלום לכולם, אנחנו מתחילים את הישיבה.
טלי פלוסקוב: שלום לממלאת מקום מנהלת הוועדה, ליועצת המשפטית, לחברת הכנסת רחל עזריה, לאורחים הנכבדים ונציגי משרדי הממשלה.
טלי פלוסקוב: נושא הדיון: הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 54) (זכויות הוריות), התשע"ו-2016, של חברת הכנסת רחל עזריה, חברת הכנסת נאוה בוקר, חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון, חברת הכנסת טלי פלוסקוב, חברת הכנסת איילת נחמיאס ורבין וחבר הכנסת אורי מקלב.
טלי פלוסקוב: אנחנו נמצאים עכשיו בהכנת החוק לקריאה שנייה ושלישית.
טלי פלוסקוב: אנחנו נתחיל בקריאה.
<ענת מימון: הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 54), התשע"ו-2016 החלפת מונח 1.
<ענת מימון: בחוק עבודת נשים, התשי"ד-1954 (להלן – החוק העיקרי), בכל מקום – במקום "חופשת לידה" יבוא "תקופת לידה והורות"; במקום "חופשת הלידה" יבוא "תקופת הלידה וההורות"; במקום "בחופשת לידה" יבוא "בתקופת לידה והורות"; במקום "לחופשת לידה" יבוא "לתקופה לידה והורות".
<ענת מימון: תיקון סעיף 7 2.
<ענת מימון: בסעיף 7(ג)(3) לחוק העיקרי, אחרי "שעה אחת ביום" יבוא "שתיקרא שעת הורות", ובסופו יבוא "לעניין סעיף זה, עובד שמועסק במשרה מלאה יהיה רשאי לממש את הזכות לשעת ההורות לבדו או לסירוגין עם בת זוגו, בהתקיים התנאים במפורטים בסעיף 7ב".
<ענת מימון: הוספת סעיף 7ב 3.
<ענת מימון: אחרי סעיף 7א לחוק העיקרי יבוא: "התנאים למימוש 7ב.
<ענת מימון: (א) עובד רשאי לממש את הזכות לשעת הזכות לשעת הורות הורות לבדו או לסירוגין עם בת זוגו, כאמור על ידי בן זוג בסעיף 7(ג)(3), בהתקיים התנאים המפורטים להלן: בת הזוג נתנה את הסכמתה למימוש הזכות לשעת ההורות לסירוגין עם בן זוגה או על ידי בן זוגה; כל אחד מבני הזוג מסר למעסיקו, לא יאוחר מ-21 ימים לפני תום תקופת הלידה וההורות, הצהרה חתומה לפי הטופס שבתוספת שבה הודיע על הבחירה לממש את הזכות לשעת הורות עם בן הזוג (בסעיף זה – הצהרה); מסרו בני הזוג הצהרה במועד מאוחר יותר – יהיה העובד רשאי לממש את זכותו 21 ימים לאחר מסירת ההצהרה; בהצהרה יפרט כל אחד מבני הזוג את מספר הימים ואת הימים המסוימים בשבוע העבודה שבהם יממש את שעת ההורות; (א) מימוש הזכות לשעת הורות ייעשה על פי ההצהרה, אולם העובדת ומעסיקה ובן זוגה ומעסיקו רשאים, לפי העניין, להסכים ביניהם, לפי הצורך ובאופן חד-פעמי, על מימוש הזכות לשעת ההורות באופן שונה מזה שמסרו עליו בהצהרה.
<ענת מימון: (ב) מימוש קבוע במימוש הזכות לשעת ההורות שמסרו העובדת ובן זוגה בהצהרה לאחר שנמסרה הצהרה כאמור בסעיף זה, ייעשה בהצהרה נוספת, שתימסר למעסיק 21 ימים מראש בהתאם להוראות סעיף זה, בשינויים המחויבים ובלבד שלגבי עובדת ובן זוגה שאחד מהם לפחות עובד במשמרות תימסר הצהרה כאמור חודש מראש; מכסת שעות ההורות ששני בני הזוג רשאים לממש לפי הוראות סעיף זה לא תעלה על מכסת שעות ההורות שהעובדת הייתה זכאית לממש לבדה; (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), עובדת ובן זוגה שאחד מהם עובד בעבודה במשמרות בענף התעשייה או בענף המלונאות יוכלו לממש את הזכות לשעת הורות לסירוגין כך שכל אחד מבני הזוג יממש את הזכות לפרקי זמן שלא יפחתו משלושה שבועות כל אחד; העובד שעובד במשמרות ומעסיקו רשאים להסכים ביניהם על חלוקה אחרת לסירוגין לפרקי זמן קצרים יותר; לעניין זה, "עבודה במשמרות" – עבודה שמכסת העבודה היומית המלאה בה היא לפחות 20 שעות, שמחולקות לשתי משמרות לפחות.
<ענת מימון: (ג) שר הכלכלה והתעשייה רשאי, לאחר התייעצות עם ארגון העובדים המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים במדינה ועם ארגוני מעסיקים שהם לדעת השר יציגים ונוגעים בדר לקבוע הוראות הנוגעות בין היתר לעניין – חלוקה אחרת של מימוש הזכות לשעת ההורות בין בני הזוג, ובכלל זה לעניין אופן שינוי החלוקה; חלוקת מימוש הזכות לשעת ההורות לפי סוגי עובדים וסוגי מקומות עבודה; אופן הדיווח ודרך הדיווח למעסיק על ידי בני הזוג.
<אלי גרשנקרוין: יש לנו שתי הסתייגויות לסעיף הזה.
<אלי גרשנקרוין: ההסתייגות הראשונה היא לנושא תקופת ההודעה.
<אלי גרשנקרוין: אנחנו חושבים שתקופת ההודעה של 21 יום ארוכה מידי.
<אלי גרשנקרוין: אנחנו חושבים שצריך לקצר את תקופת ההודעה ל-14 יום, כפי שזה היה בנוסח המקורי של החוק.
<אלי גרשנקרוין: אנחנו לא רואים הצדקה לתקופת הודעה של 21 יום, גם העברנו את זה במהלך הדיונים שהיו עם חברת הכנסת.
<אלי גרשנקרוין: ההסתייגות השנייה, שמבחינתנו היא לא פחות מהותית ואפילו יותר חשובה, זה הסיפור של ההחרגה של ענפים מסוימים בתוך חקיקה ראשית.
<אלי גרשנקרוין: אנחנו לא מכירים תקדים בחקיקת עבודה של מדינת ישראל שבתוך חקיקה ראשית מחריגים ענפים.
<אלי גרשנקרוין: אנחנו חושבים שנוצר פה תקדים שהוא תקדים מסוכן.
<אלי גרשנקרוין: אנחנו חושבים שהמקום שאפשר להחריג ולקבוע מה הם הענפים שמוחרגים לעניין ההודעה או לעניין חלוקת הזכות הוא בתקנות או בהוראות שיקבע השר.
<אלי גרשנקרוין: אין לנו התנגדות שהתקנות או ההוראות האלו ייכנסו לתוקף עם החוק, אבל אנחנו חושבים שזה לא יכול להישאר בתוך החקיקה הראשית.
רחל עזריה: לגבי מועד ההודעה, הדרישה של התעשיינים הייתה שזה יהיה 30 יום.
רחל עזריה: אנחנו הצמדנו את זה למועד ההודעה הנדרש כשחוזרים מחופשת לידה.
רחל עזריה: אמרנו שזה הגיוני להצמיד.
רחל עזריה: ביום שבו אישה מודיעה שהיא חוזרת למקום העבודה, היא גם יכולה להגיד איך היא מתכננת לקחת את התקופה הזאת.
רחל עזריה: לגבי הכנסה של זה לחקיקה ראשית, גם אני לא רציתי שזה ייכנס לחקיקה ראשית.
רחל עזריה: זה השיג ושיח ודין הדברים לאורך הדיונים בוועדה.
רחל עזריה: התעשיינים אמרו שזו בעיה עם המכונות הכבדות.
רחל עזריה: החשש הוא שהתקנות לא יגיעו במהרה.
<אלי גרשנקרוין: אני מבין שגם המעסיקים לא רוצים שזה יוכנס.
רחל עזריה: אתה יודע את הסיבה, זה ברור לך.
רחל עזריה: דיברנו איתכם.
<סיגל סודאי: אני חייבת לציין שאני 13 שנים מגיעה לכנסת וזה אחד התיקונים שהכי מתסכלים אותי.
<סיגל סודאי: אנחנו תומכים במטרה ובמהות של החוק הזה, המחלוקת היא מחלוקת קטנה לגבי אופן היישום של החוק.
<סיגל סודאי: נורא חבל לי שאנחנו מגיעים בשלב הזה למצב כזה.
<סיגל סודאי: איפה הבעיה שלנו כארגון המעסיקים?
<סיגל סודאי: גם גברתי כל הזמן מתייחסת לתעשיינים.
<סיגל סודאי: במשק יש עוד 70% מעסיקים שהם לא תעשיינים.
<סיגל סודאי: תעשיינים הם לכל היותר 30% במשק.
<סיגל סודאי: עוד 70% במשק הם לא תעשיינים, הם מסחר ושירותים.
<סיגל סודאי: בענפים האלה יש עבודה במשמרות.
<סיגל סודאי: הצרכים והאילוצים הם מהות ונשמת העסק.
<סיגל סודאי: כמו שיש מכונות כבדות שצריך להריץ 24 שעות, כך יש בתי אבות שצריך להחזיק 24 שעות, יש עובדי סיעוד שעובדים 24 שעות, יש שירותי תיירות שנותנים תמיכה לתיירות 24 שעות.
<סיגל סודאי: הצורך והאילוצים של 24/7 ומשמרות הם לא נחלתם הבלעדית של התעשיינים.
<סיגל סודאי: בחקיקה ראשית לעשות את ההפליה הזאת ופגיעה כל כך בוטה וכל כך מובהקת בשוויון, אני עוד לא ראיתי חקיקה כזאת בדיני עבודה.
<סיגל סודאי: זה לא רק איפה האכסניה, זה לא רק אם זה בחקיקה ראשית או בחקיקת משנה בתקנות, אלא זו ההחרגה שמקלה על מעסיקים בענף מסוים לעומת ענפים אחרים.
<סיגל סודאי: ערך השוויון הוא ערך יסוד, הוא נשמת אפה של הדמוקרטיה.
<סיגל סודאי: אין תחושה קשה יותר של קיפוח מאשר התחושה ההרסנית הזאת של אפליה ואיפה ואיפה.
<סיגל סודאי: זה אחד המקרים המובהקים שנתקלתי בהם בחוקי עבודה שעד עכשיו טיפלתי בהם.
<סיגל סודאי: זה ניתן בקלות לטיפול הסיפור הזה, זה ממש לא בעייתי.
<סיגל סודאי: האבחנה צריכה להיות על פי הצרכים והאילוצים של העסק, לא באיזה ענפים.
<סיגל סודאי: אנחנו בעד ההחרגה, כי כשעובדים במשמרות יש בעיה להעסיק.
<סיגל סודאי: כשעושים החרגה, צריכים לעשות אותה באופן שוויוני, לא איפה ואיפה.
<סיגל סודאי: החקיקה הזאת יכולה להזמין פנייה לערכאות משפטיות, בין בבג"ץ ובין בתיקים פרטניים, כי כשמעסיק יקבל ייעוץ משפטי על כך שיש כאן אפליה, הוא יכול להגיד שהוא לא ייתן את שעת ההורות הזאת.
<סיגל סודאי: הוא לא ירצה להיות מופלה לעומת ענף המלונאות.
<סיגל סודאי: יש פה קייס מאוד מאוד מובהק.
<סיגל סודאי: האירוניה פה שהחוק מדבר בעד שוויון, הוא בא לקדם שוויון בין גבר לאישה, אבל הוא בעצמו מוכתם באי שוויון ובאפליה כל כך בוטה.
<סיגל סודאי: אני מבקשת שיעשו את ההחרגה הזאת באופן שוויוני על כלל מקומות העבודה שיש בהם את הצורך האמיתי של משמרות 24/7.
<סיגל סודאי: כמו שאמרתי, יש לנו בתי אבות שעובדים 24 שעות, סיעוד שמטפלים בקשישים 24 שעות, שירותי בלדרות ושילוח בינלאומי שעובדים 24 שעות, שירותי תיירות, הסעה, קייטרינג מוסדי.
<סיגל סודאי: אלה ענפים שיש בהם עבודה 24/7.
<סיגל סודאי: אני יכולה להבין את ההתנגדות שלך לו היה מדובר בעסק של מסעדה או חנות שרוצות לפתוח את העסק שלהן למשך 24 שעות, ששם אין צורך אמיתי.
<סיגל סודאי: אני מדברת על צרכים אמיתיים במהות העסק שאי אפשר בלעדיהם.
<סיגל סודאי: אי אפשר לסגור בית אבות אחרי 12 שעות.
<שי סומך: אני מבין את מה שאומרת סיגל, גם אני הייתי מעדיף שהנוסח יהיה אחר, אבל אין כאן מניעה חוקתית.
<שי סומך: קודם כל, זה לא שוויון שהוא דת, גזע מין ודברים שנובעים מהזכות החוקתית לכבוד.
<שי סומך: דבר שני, יש גם אפשרות לתקן את התקנות.
<שי סומך: ההצעה הפרקטית שלי, שאני מבין שגם משרד הכלכלה לא התנגד אליה, שייקבע בחוק ששר הכלכלה יהיה חייב להתקין את התקנות שיכולות להרחיב את המעגל של המעסיקים שייהנו מההחרגה הזאת, כמובן בתוך זמן שיתואם עם משרד הכלכלה.
<שי סומך: כדאי מאוד שזה יהיה בתוך זמן קצר מאוד.
<שי סומך: התקנות אמורות לפתור את הקושי שהועלה פה.
טלי פלוסקוב: אני הייתי מציעה לקחת את כל הענפים, להחריג אותם 24 שעות במקום 20 שעות.
טלי פלוסקוב: זה פותר לנו את הבעיה ואת המחלוקת.
<מיכל וקסמן חילי: לנוסחה הזאת של 20 שעות הגענו אחרי שדיברנו על שתי משמרות, כמובן בלי ההתניה של מספר השעות, מתוך הבנה שזה מבנה של ההעסקה שזקוק לאותם טווחי זמן של שלושה שבועות.
<מיכל וקסמן חילי: ה-20 שעות נותן לנו תשובה לא מלאה, אבל נותן תשובה.
<מיכל וקסמן חילי: 24 שעות מכניס אותנו למסגרת של 3 משמרות.
<מיכל וקסמן חילי: מסגרת של 3 משמרות מקטינה לנו את האוכלוסייה שאפשר לתת לה מענה, לכן לא נסכים לזה.
<מיכל וקסמן חילי: 24 שעות לא נותן מענה.
רחל עזריה: אני פונה פה לכל הענפים.
רחל עזריה: אתם מתלוננים שאין לכם עובדים.
רחל עזריה: זה אחד הדברים שאנחנו שומעים כל הזמן.
רחל עזריה: יש עובדים ועובדות.
רחל עזריה: 50% מהמשק זה עובדות.
רחל עזריה: לעובדות מאוד קשה לעבוד.
רחל עזריה: אחת הסיבות של הקושי, בטח לעבוד במשרה מלאה, זה שהן לא יכולות יום בשבוע להישאר עד מאוחר.
רחל עזריה: זה מה שאנחנו רוצים לעשות.
רחל עזריה: אני מתמודדת בשבועות האחרונים עם התנגדות שלא תיאמן לחוק הזה.
רחל עזריה: כולם שוכחים שזה האינטרס של כולם שנשים יוכלו לעבוד כמו שצריך.
רחל עזריה: כל אחד עסוק בלחשוב על הגבר שאולי יצא שעה קודם והאישה תישאר שעה מאוחר יותר.
רחל עזריה: שהנשים הן ספיחות בשוק העבודה, שהן לא אמיתיות בשוק העבודה?
רחל עזריה: זה מה שעולה בדיונים האלה.
רחל עזריה: אני לא מתה על הנוסח הזה, אבל הגענו אליו לאחר דיונים ארוכים וקשים.
רחל עזריה: הייתה התערבות של גופים שלא דמיינתי שיתערבו ויבקשו שינויים בחוק הזה.
רחל עזריה: זה הנוסח המוצע.
רחל עזריה: אני לא רואה שום דרך להגיע לנוסח טוב יותר, או להגיע לנוסח שאנחנו יכולים להתקדם בו.
רחל עזריה: אם אני מקבלת את רוב מה שאני רוצה, אני מעדיפה להעביר את זה.
<ענת מימון: אני מבינה את ההערות שנאמרו על ידי איגוד לשכות המסחר ועל ידי משרד המשפטים.
<ענת מימון: הכנסנו כרגע שני ענפים, שזה צורך שהועלה והועבר לחברת הכנסת המציעה.
<ענת מימון: היא סברה שנכון להחריג אותם.
<ענת מימון: אנחנו לא סוגרים פה את האפשרות להכניס ענפים אחרים.
<ענת מימון: כמו שנאמר, יש את האפשרות גם בתקנות.
<ענת מימון: אם אין התנגדות של המשרדים וחברי הכנסת יסכימו, אפשר לקבוע שתקנות ראשונות יוגשו תוך 4 חודשים, חודשיים או כמה שנקבע על ידי שר הכלכלה.
<ענת מימון: אני מציעה, כדי שהדבר הזה לא יהיה קבוע בחקיקה ראשית, שנוסיף תוספת שנמנה בתוכה את ענף המלונאות ואת ענף התעשייה.
<ענת מימון: תיקון של תוספת זה כמו חקיקת משנה.
<ענת מימון: אנחנו נקבע שהתוספת תשונה באישור הוועדה.
<ענת מימון: ככל שיוצגו צרכים של ענפים אחרים, כך תהיה אפשרות לתקן את התוספת ולהוסיף ענפים נוספים שיוחרגו.
<ענת מימון: נקבע תוספת שתוכל להיות מתוקנת באישור הוועדה.
<ענת מימון: סעיף (ב) יתוקן באופן הבא: עובד בעבודה במשמרות בענפים המנויים בתוספת יוכל לממש את הזכות: (1) בענף התעשייה; (2) בענף המלונאות; נוסיף סעיף שיאמר כך: התוספת תשונה באישור הוועדה.
<ענת מימון: הוספת תוספת 3.
<ענת מימון: אחרי סעיף 25 לחוק העיקרי יבוא: "תוספת (סעיף 7ב) הצהרה על מימוש הזכות לשעת הורות.
<ענת מימון: אני הח"מ.
<ענת מימון: מצהיר כי מממש את הזכות בימים מסוימים.
<ענת מימון: אני מצהיר כי לא איעדר מן העבודה, מכוח זכאותי לשעת הורות, בימים כאמור להלן, שבהם ייעדר בן זוגי מן העבודה, מכוח זכאותו.
<ענת מימון: הצהרתי זו אמת ואני מתחייב לנהוג לפיה.
<ענת מימון: שם המעסיק שלו.
<ענת מימון: על אותו טופס חותם בן הזוג השני.
<ענת מימון: הוא מפרט את הפרטים שלו, את הימים בהם הוא ייעדר ואת שם המעסיק.
<ענת מימון: זה מוגש במקביל לשני המעסיקים.
<שי סומך: אנחנו מסתייגים מציון שם המעסיק.
<שי סומך: אין כאן מניעה חוקתית, אבל אנחנו מסתייגים.
<שי סומך: אני מזכיר את העניין של תקנות ראשונות.
<שי סומך: זה סוכם בוועדה?
<ענת מימון: אנחנו מוסיפים שתקנות ראשונות לעניין ההחרגה יובאו בתוך חודשיים.
<מאיה טאוסיג: עדיף קצת יותר זמן.
טלי פלוסקוב: כמה אתם מבקשים?
<מאיה טאוסיג: 4 חודשים.
רחל עזריה: התקנות צריכות לבוא לאישור הוועדה.
<מיכל וקסמן חילי: לעניין המשמרות, צריך שתופיע בתוספת האפשרות של טווחי זמן של 3 שבועות, כי כרגע זה מופיע רק בימים.
<ענת מימון: אנחנו נוסיף כוכבית: או בטווחים אחרים שנקבעו.
<מיכל וקסמן חילי: אני מבינה שמדובר בשמו המדויק של המעסיק.
<ענת מימון: אני מניחה שאם עובד יכתוב "משה" זה לא ייחשב שם המעסיק.
<ענת מימון: הכוונה היא מקום העבודה של העובד.
<מיכל וקסמן חילי: אני מבינה שיש תוספת אחת שנוגעת לטופס ותוספת אחרת שאליה יוכנסו מלונאות ותעשייה, כאשר בתוך 4 חודשיים יוכנסו גם אחרים.
<מאיה טאוסיג: איך העניין של ההחרגה בתקנות מסתדר עם התוספת?
<ענת מימון: יש את האפשרות להחריג בתקנות, יש את התוספת שאפשר לתקן.
<ענת מימון: ההחרגה בתקנות יכולה להיעשות גם לפי עובד שיש לו חופשה קבועה, לא רק לפי ענפים.
<ענת מימון: ההחרגה בתוספת חייבת להיות לפי ענפי תעשייה מסוימים.
<ענת מימון: ההחרגה בתקנות הרבה יותר רחבה מבחינת שר הכלכלה.
<ענת מימון: יש לו אפשרות להחריג גם לא רק לפי ענפים.
<מאיה טאוסיג: השאלה אם נהיה חייבים להתקין תקנות, או שנוכל לתקן את התוספת.
<ענת מימון: אני חושבת שזה בסדר אם מתקנים את התוספת.
<ענת מימון: אנחנו נכתוב: או תיקון לתוספת.
<ענת מימון: לגבי העבודה במשמרות, אנחנו מדברים על עובד שעובד בעבודה במשמרות.
<ענת מימון: ההחרגה לא תחול על עובד במפעל שהוא סביב השעון אבל הוא עצמו לא עובד במשמרות.
<ענת מימון: תיקון חוק חיילים 4.
<ענת מימון: בחוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה), התש"ט-1949, בסעיף 4(ב) משוחררים (החזרה במקום "חופשת לידה" יבוא "תקופת לידה והורות".
<ענת מימון: לעבודה) תיקון חוק 5.
<ענת מימון: בחוק חופשה שנתית, התשי"א-1951, בסעיף 5(א)(3), במקום "חופשת חופשה שנתית לידה" יבוא "תקופת לידה והורות".
<ענת מימון: תיקון חוק החשמל 6.
<ענת מימון: בחוק החשמל, התשי"ד-1954, בסעיף 3ד(ג), במקום "חופשת לידה" יבוא "תקופת לידה והורות".
<ענת מימון: תיקון חוק הביטוח 7.
<ענת מימון: בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995, בכל מקום, במקום הלאומי "חופשת הלידה" יבוא "תקופת הלידה וההורות", ובמקום "לחופשת לידה" יבוא "לתקופת לידה והורות".
<ענת מימון: תיקון חוק להגדלת 8.
<ענת מימון: בחוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים שיעור ההשתתפות חברתיים (מענק עבודה), התשס"ח-2007, בסעיף 1, בהגדרה "חודש בכוח העבודה עבודה בפועל", במקום "תקופת חופשת לידה" יבוא "תקופת לידה ולצמצום פערים והורות".
<ענת מימון: חברתיים (מענק עבודה) תיקון חוק להגברת 9.