GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עו"ד ורד וייץ: ברשותכם, אני רוצה להעלות שתי אפשרויות.
עו"ד ורד וייץ: אפשרות אחת שבכל זאת תתקבל ההצעה שלנו שסעיף (9) יבוא במקום (1) עד (8).
עו"ד ורד וייץ: אנחנו רוצים להציע שבסעיף (9) מקום שחל הסכם קיבוצי, תחול החובה על פי סעיף (9) במקום (1) עד (8), ונוסיף שם חובה של מסירת ההסכם הקיבוצי עצמו.
עו"ד ורד וייץ: זו אפשרות אחת שאני חושבת שהיא בהחלט עונה על אותם חששות שעולים פה שעובד לא בדיוק ידע מהן זכויותיו.
עו"ד ורד וייץ: אני לא רואה בעיה כזו מקום שחל הסכם קיבוצי.
דוד טל: מהי הבעיה הגדולה שאת רואה בנוסח הזה?
עו"ד ורד וייץ: אנחנו רואים בזה סיכון מסוים למעמדו של ההסכם הקיבוצי בצורה כוללנית.
עו"ד ורד וייץ: ברגע שהמעביד צריך לתת פרטים מסוימים לעובד הוא בעצם עלול ליצור איזשהי פרשנות אולי אפילו של ההסכם הקיבוצי.
דוד טל: ורד, תני לי דוגמא אחת כדי שאני אבין.
עו"ד ורד וייץ: למשל, השכר שמגיע לו.
עו"ד ורד וייץ: יכול להיות שבהסכם הקיבוצי הוא נתון בכלל באיזשהי מחלוקת בשלב מסוימת והמעביד ייתן לעובד את הפרשנות שנוחה לו.
עו"ד ורד וייץ: אולי מגיעה לו איזשהי תוספת שמגיעה לחלק מהדירוגים והוא לא רושם את זה.
דוד טל: נניח והמעביד כתב דבר מסוים שהוא לא נכון ולאחר מכן אותו עובד מגלה שההסכם הקיבוצי קובע לו כך וכך, האם ההסכם לא גובר על מה שהעובד כותב לו?
עו"ד ורד וייץ: כן, אבל העובד עלול לקבל את זה ככזה ראה וקדש.
דוד טל: אני דוחה את זה.
דוד טל: אם ההסתדרות רוצה להגיש הסתייגות לסעיף הזה, היא יכולה להגיש.
עו"ד ורד וייץ: אני רוצה להציע עוד אפשרות אחת.
דוד טל: את לא תצליחי לשכנע אותי משום שפה בכל אופן נעשתה איזשהי עבודה של כל הגורמים.
דוד טל: הנוסח שפה הוא כוח שקול של כל מה שיצא.
דוד טל: למעשה, הנוסח הוא תוצאה של פשרות של הצד ושל הצד הזה.
דוד טל: אי אפשר שכל תאוותנו תהיה בידנו, לא מהצד הזה ולא מהצד הזה.
דוד טל: אם הנוסח הזה הוא סינתזה של הדברים הזה זה הדבר הכי טוב שאפשר.
דוד טל: אני לא רוצה לשנות את האיזונים הללו משום שברגע שנפר את האיזון נצטרך לשנות את כל החוק ולהתחיל את הכל מהתחלה.
נוגה בוטנסקי: יש לי הצעה שהיא לא גורמת להפרת האיזונים.
נוגה בוטנסקי: אני חושבת שאפשר לשנות את המיקום של סעיף (9) כך שהוא יהיה בהתחלה.
נוגה בוטנסקי: לנו חשוב שה-main stream הוא ההסכם הקיבוצי.
נוגה בוטנסקי: מי שחל עליו ההסכם הקיבוצי, זכויותיו מוקנות לו בהסכם והכל.
דוד טל: מבחינה משפטית, לא מובן לי כיצד המעבר של סעיף (9) להתחלה משנה את המהות.
עו"ד יוסי גווילי: אנחנו תומכים בנוסח כפי שהוא מנוסח כרגע.
דוד טל: אנחנו ממשיכים הלאה, רבותיי.
יהודית וסרמן: "(ב) בנוסח ההודעה יצוין כי אין באמור בה כדי לגרוע מכל זכות המוקנית לעובד מכל כל דין, צו הרחבה, הסכם קיבוצי או הסכם עבודה;"
עו"ד מיכאל אטלן: אני מבקש להוסיף את המילה אחר אחרי המילה "עבודה", כי הסכם קיבוצי הוא גם הסכם עבודה.
דוד טל: בסדר, הסכם עבודה אחר.
יהודית וסרמן: "(ג) שר העבודה והרווחה רשאי, לאחר התייעצות עם ארגון עובדים המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים במדינה ועם ארגונים ארציים יציגים של מעבידים שלדעת השר הם נוגעים בדבר, ובאישור ועדת העבודה והרווחה והבריאות של הכנסת לקבוע – (1) פרטים נוספים שיש לכלול בהודעה; סוגי מעבידים שיהיו פטורים מהחובה על פי חוק זה, באופן מלא או חלקי".
יהודית וסרמן: סעיף 3- תיקון ההודעה.
יהודית וסרמן: "מעביד החייב לפי חוק זה במתן הודעה כאמור בסעיף 2, תחול חובה זו גם כל עת שחל שינוי בתנאי העבודה של העובד כפי שפורטו בהודעה כאמור באותו סעיף; לעניין זה "שינוי"-למעט אלה; (א) שינוי הנובע משינוי בדין; עצם העדכון של הסכומים מכוח הדין או מכוח ההסכם; שינוי המופיע בתלוש השכר של העובד; בחוק זה "תלוש שכר"-פירוט שכר העבודה והסכומים שנוכו מהשכר שחובה למסור לעובד לפי הוראות סעיף 24 לחוק הגנת השכר, התשי"ח-1958".
עו"ד מיכאל אטלן: אני ביקשתי להוסיף את המילה "אחר" בסעיף 2(ב).
עו"ד מיכאל אטלן: אבל, עו"ד שי סומך צודק באומרו שהמילה "אחר" יכולה להתפרש לא לעומת ההסכם הקיבוצי, אלא לעומת ההודעה ואז יאמרו שגם ההודעה היא הסכם עבודה.
עו"ד מיכאל אטלן: אני חוזר בי.
יהודית וסרמן: סעיף 4 – עונשין.
יהודית וסרמן: "המפר את חובתו לפי סעיפים 1 או 3 דינו-הקנס האמור בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, וקנס כאמור בסעיף 61(ג) לחוק האמור לכל יום שבו ממשיך המעביד להפר את הצו כאמור; עבירה לפי סעיף זה היא מסוג העבירות של אחריות קפידה".
יהודית וסרמן: אני רוצה להפנות את תשומת לב הוועדה שלאור התשובה של משרד העבודה, הנושא של המפקח הורד מהחוק.
יהודית וסרמן: לפני כן היו סמכויות מפקח לצוות על מעביד על מסירת מידע וכו' וזה הוצא מהנוסח.
עו"ד דן אורנשטיין: אני חושב שהכוונה היא שתהיה גם אחריות פלילית על הפרת סעיף (8)(ב)(2).
דוד טל: היועצת המשפטית תבדוק זאת.
עו"ד מיכאל אטלן: בנוסח בקריאה ראשונה היה גם נושא מסירת תלוש שכר.
עו"ד מיכאל אטלן: כלומר, שזה יהפוך להיות עבירה פלילית.
עו"ד מיכאל אטלן: היה לנו קשה שזו תהיה עבירה שאנחנו נדרש לאכוף אותה בכל המקרים.
עו"ד מיכאל אטלן: אבל, כשאני מסיר פה את כל המנגנון הזה, הסרתי פתאום גם את האחריות בגין אי מסירת תלוש שכר וזה לא התכוונתי.
עו"ד מיכאל אטלן: בקריאה הראשונה היה כתוב בסעיף 4 כי מפקח רשאי לצוות על מסירת הודעה לי החוק הזה ומסירת תלוש שכר.
עו"ד מיכאל אטלן: אי קיום הוראת המפקח הייתה עבירה פלילית.
עו"ד מיכאל אטלן: ביקשתי את המנגנון של המפקח להוריד אבל לא את העבירה.
עו"ד דן אורנשטיין: צריך לעשות תיקון עקיף בחוק הגנת השכר, אם זה מקובל.
דוד טל: לא איכפת לי היכן התיקון יהיה, העיקר הוא שזה יהיה.
דוד טל: הרעיון מקובל עליי.
דוד טל: אתם תמצאו היכן נכון יהיה לעשות את התיקון כאן או שם או גם פה וגם שם.
דוד טל: היועצת המשפטית כאמור תנסח בתיאום וביחד עם היועצים המשפטים האחרים.
עו"ד ורד וייץ: בסעיף 2(ב), מקום שחל הסכם קיבוצי יצוין מפורשות בהודעה לעובד: זכויותיך מוסדרות בהסכם הקיבוצי, להלן עיקרי הדברים, או משהו כזה.
עו"ד ורד וייץ: אני פשוט לא רוצה שהעובד יחשוב שבזה מתמצות זכויותיו, מקום שחל הסכם קיבוצי.
דוד טל: גבירתי, אין צורך.
עו"ד ורד וייץ: הצעה נוספת היא, מקום שחל הסכם קיבוצי להעביר העתק ההודעה לוועד העובדים.
דוד טל: זה נראה לי.
דוד טל: השאלה היא האם נהוג לכתוב זאת בחוקים?
משה ויינרב: יש פה בעיה של הגנת פרטיות ודיברנו על זה בפעם הקודמת.
משה ויינרב: יש פרטים אישיים, כולל שכר, שלא תמיד ידועים לוועד העובדים.
דוד טל: האם ישנו מצב כזה שוועד העובדים לא יודע את השכר של העובדים?
משה ויינרב: בהסכם אישי זה בהחלט יכול להיות.
דוד טל: דן, האם יכול להיות היום שיושב ראש ועד עובדים לא יודע מה השכר של כל עובד ועובד?
עו"ד דן אורנשטיין: יכול להיות שהוא יודע.
דוד טל: למה יכול להיות ולא בטוח שהוא יודע?
דוד טל: אני מכיר את תחום העיריות, למשל.
דוד טל: אני יודע שכל פעם שרציתי לקדם עובד מסוים בעירייה, ועד העובדים קיבל מכתב שהעובד הזה הועלה מדרגה מסוימת לדרגה אחרת.
עו"ד דן אורנשטיין: בדרך כלל העובד מסכים.
עו"ד דן אורנשטיין: יש הבדל בין מצב כזה בפועל, הרי המחוקק והמשפט לא נכנסים לכל מצב לבין מצב שבו המחוקק ואומר מפורשות ומחייב שתהיה הודעה עם כל הפרטים שיכולים להיות פרטיים אישיים.
עו"ד דן אורנשטיין: לדעתי, אין מקום לזה משום שזה מאוד יכול לפגוע בפרטיות של אותו עובד.
עו"ד ורד וייץ: צריך לבדוק משפטית את השאלה של פגיעה בפרטיות.
עו"ד מיכאל אטלן: אני נרתע מזה.
עו"ד מיכאל אטלן: אומנם שכר זה לא בעיה כי כאשר ישנו הסכם קיבוצי, זה רק הדירוג והדרגה.
עו"ד מיכאל אטלן: אבל לעומת זאת, ישנם סוגי התשלומים של העובד והתנאים הסוציאליים ואולי העובד לא רוצה לומר שהוא לא הלך למבטחים.
עו"ד מיכאל אטלן: הוא רוצה לשמור לעצמו את המידע לפיו הוא הלך לקופה אחרת.
דוד טל: ועד העובדים, בסופו של דבר, יודע כמה חברים מתוך הארגון שלו יש לו במבטחים, במקפת או בקופה אחרת.
עו"ד מיכאל אטלן: אני לא בטוח שהוא יודע.
עו"ד מיכאל אטלן: אני לא יודע מכוח מה ומאיזו זכות הוא יודע זאת.
עו"ד מיכאל אטלן: הרי יש הפרדת ישויות משפטיות בין ועד העובדים, אפילו בין ההסתדרות למבטחים.
עו"ד מיכאל אטלן: שנית, גם אם הוא יודע את מספר העובדים שיש בקופה זו או אחרת, הוא לא יודע את שמות העובדים.
עו"ד מיכאל אטלן: יכול להיות שאני סתם מנפח וזה לא נושא כל כך רגיש.
עו"ד מיכאל אטלן: אבל, יכול להיות שהנושא הזה הוא כן רגיש.
עו"ד מיכאל אטלן: מספיק לי שיהיו שניים שלושה עובדים שהנושא הזה הוא נושא רגיש עבורם בשביל לא לעשות את זה.
עו"ד מיכאל אטלן: אם היינו דנים בזה ביסודיות ואם היינו שומעים את כולם אז מאה אחוז.
עו"ד מיכאל אטלן: אבל לא כדאי לעשות את זה "בשלוף" ברגע האחרון.
עו"ד מיכאל אטלן: עו"ד דן אורנשטיין אפילו לגרסת חברותינו בהסתדרות צריך לבדוק את הנושא.
עו"ד מיכאל אטלן: אני חייב לומר משהו לגבי הליכי החקיקה.
עו"ד מיכאל אטלן: אנחנו ממש בסוף הדרך.
עו"ד מיכאל אטלן: התקיימו הרבה דיונים לגבי הצעת החוק הזו.
עו"ד דן אורנשטיין: יש גם חשיבות שהחקיקה הזו תצא לדרך, במיוחד לגבי מקומות העבודה הלא מאורגנים, אבל גם בכלל.
עו"ד דן אורנשטיין: אפשר לבדוק כל מיני נושאים ולא לגמור את חקיקת החוק לעולם.
עו"ד דן אורנשטיין: נראה לי שזה יהיה חבל.
דוד טל: אני מקבל את דעתך ואני תומך.
עו"ד ורד וייץ: אם ההסתייגות היא רק בנושא של הגנת הפרטיות, אולי ניקח שבוע ימים בלבד, נבדוק את זה.
דוד טל: אני לא רציתי לומר זאת בהתחלה, אבל אני מוכרח לומר שההסתדרות הפעם לא עשתה את העבודה.
דוד טל: יכול להיות שהיא עמוסה מאוד בימים האלה בגלל שינוי מועד הבחירות.
דוד טל: אבל, הפעם היא לא עשתה את העבודה שציפיתי שהיא תעשה.
דוד טל: לכן, אנחנו נמשיך הלאה.
יהודית וסרמן: סעיף 5 – סמכות שיפוט ותרופות.
יהודית וסרמן: " (א) לבית הדין האזורי לעבודה תהא סמכות ייחודית לדון בהליך אזרחי על הפרת הוראות חוק.
יהודית וסרמן: (ב) בחוק בית הדין לעבודה, התשכ"ט-1969, בתוספת השניה בסופה יבוא "חוק הודעה לעובד ( יקר תנאי עבודה ), תשס"ב-2002".
דוד טל: נניח ולא הייתי כותב את זה, האם בית הדין לעבודה לא יכול לדון בהליך אזרחי של הנושא הזה?
עו"ד מיכאל אטלן: הוא יכול לדון, אבל לא בעל סמכות ייחודית.
יהודית וסרמן: כאן רק בית הדין לעבודה.
יהודית וסרמן: סעיף 6 – שמירת זכויות.
יהודית וסרמן: "הוראות חוק זה באות להוסיף על זכותו של עובד מכוח דין, צו הרחבה, הסכם קיבוצי או חוזה עבודה.
עו"ד מיכאל אטלן: למה פה חוזה?
עו"ד מיכאל אטלן: אנחנו צריכים לאחד חוזה, הסכם.
נוגה בוטנסקי: אנחנו מעדיפים הסכם כמובן.
יהודית וסרמן: סעיף 7 – דין המדינה.
יהודית וסרמן: "לעניין חוק זה דין המדינה כדין כל מעביד אחר.
יהודית וסרמן: סעיף 8(א) "הוראות חוק זה לא יחולו על: עובד שתקופת עבודתו לא עולה על 30 ימים.
יהודית וסרמן: עובד שתחילת עבודתו אצל המעביד לפני תחילתו של חוק זה.
יהודית וסרמן: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א)(2) יחולו הוראות סעיף 3 על עובד שתחילת עבודתו אצל המעביד לפני תחילתו של חוק זה; עובד שתחילת עבודתו אצל המעביד לני תחילתו של חוק זה, רשאי לדרוש בכתב כי תימסר לו הודעה לפי סעיף 2 על ידי המעביד; הודעה כאמור תימסר לעובד תוך שלושים ימים ממועד קבלת הדרישה, והוראות חוק זה יחולו בשינויים המחויבים".
יהודית וסרמן: סעיף 10-תחילה.
יהודית וסרמן: "(א) תחילתו של חוק זה למעט סעיף 4, שלושה חודשים ממועד פרסומו.
יהודית וסרמן: (ב) תחילתו של סעיף 4, ששה חודשים ממועד פרסומו.
עו"ד דן אורנשטיין: חברנו העיר לגבי נושא התשלומים לקופות גמל ושאין אפשרות תוך שלושים יום לעשות את זה.
דוד טל: אני לא רוצה שהתשלומים יתבצעו תוך שלושים יום.
דוד טל: אני רוצה שההודעה תינתן תוך שלושים יום.
עו"ד דן אורנשטיין: אני חושב שזה בסדר, כי כל עוד שלא מתבצעים התשלומים אין חובה למסור פרטים, לפי סעיף 8.
עו"ד דן אורנשטיין: לפי סעיף 3 לחוק הזה, כל פעם שיש שינוי מכמה דברים כמו שינוי בדין, אז ישנה חובה להודיע על השינוי.
עו"ד דן אורנשטיין: במקרה של הפרשות פנסיוניות, תוך שלושים יום מהיום הראשון לעבודה אין הפרשות ולכן אין חובה להודיע.
עו"ד דן אורנשטיין: כלומר, ישנו מענה.
עו"ד ורד וייץ: אני חושבת שהיה עדיף להכניס את המילים מעבירים או שיועברו.
יהודית וסרמן: הוא לא יכול להודיע על מה שהוא לא יודע.
עו"ד מיכאל אטלן: ההודעה אמורה לשקף את הדברים שעמדו כנגד כריתת החוזה.
עו"ד מיכאל אטלן: קיומו של הסדר פנסיה כן או לא לפחות, להבדיל מאשר הפרטים שבו שבאמת אפשר לגלגל את זה עם ייעוץ וכו' משך תקופה מסוימת, הוא נתון שהיה בבסיס החוזה.
עו"ד מיכאל אטלן: לכן, כאשר הוא מקבל את ההודעה הראשונה שלושים יום אחרי תחילת החוזה, זה צריך לבוא לידי ביטוי במקום מסוים.
יהודית וסרמן: זה סוגי התשלומים בעבור התנאים הסוציאליים.
יהודית וסרמן: זה הרישא של פיסקה (8).
דוד טל: לפי פיסקה (8) המעביד יאמר לעובד כי הוא מבוטח בביטוח מנהלים או בקרן מקפת או בקרן מיטב.
עו"ד מיכאל אטלן: או אפילו הוא יאמר לו: אתה תקבל הסדר פנסיה.
עו"ד מיכאל אטלן: צריך להודיע לו על סוגי התשלומים.
עו"ד מיכאל אטלן: הפרשנות הזו היא נכונה, אבל אני חושב שאנשים לא יהיו מודעים לה.
דוד טל: חשוב לי שאנשים כן יהיו מודעים לפרשנות הזו.
דוד טל: מה אתה מציע לעשות בכדי שאנשים כן יהיו מודעים לה?
עו"ד מיכאל אטלן: אתה רואה, כמה שעבדנו על החוק הזה, לא עבדנו די.
דוד טל: היועצת המשפטית שלנו סבורה שזה מספיק.
עו"ד ורד וייץ: אני חושבת שכן צריך לתת את הפרטים האלו בהתחלה, גם אם הביצוע נדחה.
עו"ד ורד וייץ: אני חושבת שצריך לכתוב: פירוט הגופים שאליהם יועברו התשלומים.
עו"ד מיכאל אטלן: אבל בסוף החודש הראשון את עדיין לא יודעת מהם הגופים אליהם את תעבירי את הביטוח הפנסיוני.
עו"ד מיכאל אטלן: ייעוץ מס שאתה רוצה לאפשר לעובד יכול לקחת גם חודשיים ויש אפשרות רטרואקטיבית להפריש.
עו"ד מיכאל אטלן: נהוג במקומות עבודה המסודרים ביותר שהם לוקחים פרק זמן להתייעצויות והם עושים את ההפרשה רטרואקטיבית, עד כמה שהתקנות מאפשרות.
דוד טל: גבירתי היועצת המשפטית, דן, ורד, אם תמצאו פתרון על דעת כולכם אז בסדר.
דוד טל: אם לאו, הנושא הזה יישאר כפי שהוא ובוודאי שכל אחד רשאי להגיש הסתייגויות.
עו"ד דן אורנשטיין: יש לי אי נחת בגלל שעומדים לקבוע עבירה פלילית.
עו"ד דן אורנשטיין: חברי מיכאל אומר כי בנוסח שעבר בקריאה ראשונה והתפרסם בפומבי הייתה סמכות למפקח להורות על מסירת התלוש.
עו"ד דן אורנשטיין: עכשיו אין לנו סמכויות של מפקחים לפי החוק הזה, אנחנו קובעים עבירה פלילית אוטומטית ואנחנו גם קובעים עבירה פלילית על אי מסירת תלוש.
עו"ד דן אורנשטיין: זה שינוי של המצב המשפטי היום.
עו"ד דן אורנשטיין: היום אי מסירת תלוש לפי חוק הגנת שכר זה לא עבירה פלילית.
עו"ד דן אורנשטיין: מחר זה כן יהיה.
עו"ד דן אורנשטיין: לדעתי, אלו דברים שצריכים להיות מאוד ברורים בפני הוועדה.
עו"ד דן אורנשטיין: אני מניח שהמעסיקים הוזמנו לדיון הזה כמו תמיד, אבל הם לא נמצאים.
עו"ד דן אורנשטיין: זה מסוג הדברים שהוועדה צריכה להיכנס אליהם במודעות יתרה.
דוד טל: תודה רבה על ההערה שלך.
דוד טל: אבל, אתה ודאי לא מצפה שנעניש את חברי הוועדה בגלל שהמעסיקים לא הגיעו.
דוד טל: תאר לך שבכל מקרה שבהם לא יגיעו אנשים לדיון נשתק את הדיונים בוועדה.
דוד טל: אני רוצה לשאול אתכם, אלו בעיות יכולות לנבוע מכך שאי מסירת תלוש שכר תיהפך לעבירה פלילית?
משה ויינרב: תקופה של שלושים יום עלול לפעמים להיות מיטת סדום לגבי תלוש שכר.
משה ויינרב: לפעמים, עובד בחודש הראשון לעבודתו לא נקלט בכל מערכות המידע ונותנים לו איזשהו תשלום על חשבון.
משה ויינרב: מה גם, במקרים שבהם יש צורך לטפל בתלושי שכר של הרבה עובדים, תלושי השכר נסגרים עשרה ימים לפני.
משה ויינרב: שלושים ימים נראים לי מיטת סדום.
עו"ד יוסי גווילי: בנוסח המקורי בהצעה הכחולה המפקח היה מוציא צו שהיה נכנס לתוקף תוך 14 יום.
עו"ד יוסי גווילי: השאלה היא, היכן נעלמו ה-14 ימים האלו פה עכשיו?
עו"ד מיכאל אטלן: הם צודקים.
עו"ד מיכאל אטלן: גם הנוסח שהופץ על ידי הוועדה לפני הדיון הזה לא כלל את הנושא הזה ויכול להיות שעל הבסיס הנוסח, המעסיקים לא באו.
דוד טל: האם אתם מציעים להוסיף את ה-14 יום לשלושים יום?
דוד טל: האם זה יספק?
עו"ד מיכאל אטלן: נתקן את חוק הגנת השכר ככל שנמצא לנכון.
עו"ד מיכאל אטלן: אני יורד מהבקשה שלי, אני חושב שזה לא הוגן כלפי המעסיקים.
עו"ד מיכאל אטלן: ההצעה היא לחזור לנוסח הזה בלי להוסיף את התלוש.
עו"ד דן אורנשטיין: מיכאל אומר שהמעסיקים לא ראו את זה.
עו"ד מיכאל אטלן: ולכן הם אולי לא באו.
עו"ד מיכאל אטלן: מר גטניו חיפש אותי.
עו"ד מיכאל אטלן: הוא היה בא עם הנושא הזה אם זה היה עולה.
דוד טל: הנושא הזה יתוקן במסגרת חוק אחר.
דוד טל: לא במסגרת החוק הזה.
עו"ד מיכאל אטלן: אני מבטיח לשקול את תיקון חוק הגנת השכר כדי להפוך את חובת הגשת התלוש שנמצאת שם לעבירה פלילית.
עו"ד מיכאל אטלן: חובה לשקול, אין לי עמדת שר או משהו כזה.
דוד טל: בסדר, אני מקבל את זה.
יהודית וסרמן: אם כן, נושא התלוש יורד מסעיף העונשין.
דוד טל: רבותיי, אני רוצה להודות לחבר הכנסת המציע.
דוד טל: אני רוצה להודות לכם ולכל האנשים שעסקו בהצעת החוק הזו.
דוד טל: דן אורנשטיין, אפשר לומר כאן יגעת ומצאת, האמן.
דוד טל: תראו, יגעתם מצאתם.
דוד טל: ה צ ב ע ה בעד- 3 נגד – אין כולנו בעד.
דוד טל: הצעת החוק הזו תועבר למליאה לקריאה שנייה ושלישית.
דוד טל: אגב, היום הוא יום שלישי בשבוע ואני מודיע על כך שמי שירצה להגיש הסתייגויות ועד יום ראשון הקרוב בשעה אחת ניתן להגיש הסתייגויות ליועצת המשפטית בכתב, אלא אם כן היא תאשר לקבל זאת טלפונית.
דוד טל: תודה רבה רבותיי, הישיבה הזו סגורה.
יאיר פרץ: על סדר היום הצעת חוק הטבות למשפחות אומנה.
יצחק סבן: הנושא הנוסף שביררתי זה נושא הנחות בארנונה למשפחות.
יצחק סבן: אני ישבתי עם השר ועם המנכ"ל ושניהם הסכימו אתי שצריך להכניס בגוף החוק את הנושא של הארנונה.
יצחק סבן: גם בנושא של ילדים נוספים למשפחה, וגם אם ילד נכה מגיע למשפחה אומנת שיקבל בהתאם למה שמקבלת משפחה שיש לה ילד נכה.
ג'ודי וסרמן: זה בחוק או בחקיקת משנה?
יצחק סבן: זה בחוק.
ג'ודי וסרמן: אם אני זוכרת נכון מהישיבה הקודמת הייתה פה נציגה של משרד הפנים והביעה את הסכמת השר לכלול את הילדים של משפחות האומנה במספר הנפשות שבמשפחה לעניין ההנחה בארנונה.
יאיר פרץ: על זה הסכמנו.
יאיר פרץ: נשארה רק הבעיה של הילד הנכה.
יצחק סבן: היא העלתה את הבעיה של הנכה ואמרה שהיא מתארת לעצמה שיאשרו את זה אבל היא צריכה לחזור עם תשובה.
ג'ודי וסרמן: לעניין הילד הנכה יצטרכו לחזור לוועדה עם תשובה האם גם יקבלו את ההנחה בגין הילד הנכה.
יצחק סבן: אז היא העלתה את העניין שזה יעלה בתקנות אצלם, ואני אמרתי לא, שזה יהיה בגוף החוק.
יצחק סבן: פגשתי את המנכ"ל וגם את השר ושניהם הסכימו שזה יהיה בגוף החוק.
ג'ודי וסרמן: מבחינה חקיקתית אני רוצה להבהיר מה שקורה לגבי הארנונה.
ג'ודי וסרמן: לעניין הארנונה יש את תקנות ההסדרים במשק המדינה הנחה מארנונה משנת 1993 ויש פה פירוט לעניין ההנחות שניתנים בארנונה ולמיטב ידיעתי כולם כאן בתקנות האלה של הנחה מארנונה.
ג'ודי וסרמן: גם ההנחה שניתנת למשפחה שיש בה כמה נפשות עם הכנסה ספציפית זה כלול כאן, וגם לגבי הילד הנכה ב- 8 א' (11) יש את ההנחה של 25% לגבי משפחה שיש לה ילד שמקבל קצבת נכות.
ג'ודי וסרמן: זאת אומרת שלגבי כלל המשפחות הנושא מוסדר בתקנות.
יצחק סבן: אני רוצה לדבר על משפחות אומנה שזה יהיה בהתאם.
ג'ודי וסרמן: מבחינה חקיקתית טהורה היה נכון איפה שיש לגבי כלל המשפחות להסדיר גם את העניין של משפחות האומנה כי אנחנו רוצים להשוות את המעמד של משפחת אומנה למעמד של ילד רגיל במשפחה שזה נמצא בתקנון.
יאיר פרץ: שגברתי תנסח שההנחה לגבי ילדים נכים וילדים למשפחות אומנה יהיו מקבילות לתקנה הקיימת היום, וכל ההנחות הכרוכות.
רינת וייגלר: אני ממשרד העבודה והרווחה ולא מוסמכת לדבר בשם משרד הפנים אבל שוחחתי אתמול בבוקר עם המתמחה לשעבר של משרד הפנים, היא גם העבירה אלי נוסח טיוטה.
רינת וייגלר: אני אמרתי לה שיש היום ישיבה והיא הבטיחה שמישהו מטעם המשרד יגיע.
רינת וייגלר: יש הצעה על נוסח שאני יכולה לתת, להכליל אותה בתקנות ההסדרים במשק המדינה, תיקון לתקנה 1 ותיקון לתקנה 2.
יאיר פרץ: זה מצוין.
רינת וייגלר: אבל את זה הם צריכים להגיש לוועדה, אני לא מוסמכת להגיש את זה בשם משרד הפנים.
יצחק סבן: זה גם לגבי ילד נכה?
רינת וייגלר: גם לגבי ילד נכה.
יאיר פרץ: חבר הכנסת סבן אני חושב שמן הדין שאולי נכניס את זה בתקנה.
יאיר פרץ: למה לא? זה אותו דבר.
יאיר פרץ: היועצת המשפטית אומרת שאין בעיה.
יאיר פרץ: השורה התחתונה שחשוב לנו שאותה משפחה אומנת תקבל את ההנחה כמו משפחות רגילות.
יצחק סבן: יש לי עניין שזה יופיע בחוק.
יאיר פרץ: בחוק ההסדרים חלה עליהם חובה.
יאיר פרץ: אנחנו מנסים מבחינה משפטית שתהיה תקנה שתאמר שמשפחות אומנה יחול
יחזקאל לביא: אתה מדבר על תקנת תע"ש.
רינת וייגלר: אנחנו מדברים על ילד נכה במשפחת אומנה.
יחזקאל לביא: אבל התקנות שאתה מדבר עליהם הם במסגרת תקנות שחתום עליהם שר העבודה והרווחה.
ג'ודי וסרמן: אנחנו מדברים על תקנות ההסדרים במשק המדינה.
ג'ודי וסרמן: זה יחול גם על משפחות אומנה.
יחזקאל לביא: אנחנו בעד.
ג'ודי וסרמן: זה אומר שהשר יחיל את ההוראות.
יצחק סבן: יש לנו עניין שזה יכנס לגוף החוק על פי סיכום עם השר.
גו'די וסרמן: אני מבינה שמוסכם ששר הפנים יתקין תקנות לעניין הזה.
יחזקאל לביא: אנחנו מסכימים לעיקרון שיש לתת את ההנחה.
יחזקאל לביא: נקודה.
ג'ודי וסרמן: אנחנו מעבר לעיקרון, אנחנו עכשיו בגדר הביצוע.
יחזקאל לביא: מכיוון שאני לא מומחה לפקודת העיריות ולצו המועצות המקומיות תמצאו איזו דרך.
לאה רוזנברג: לדעתי צריך להוסיף פה לא את החוק אלא להוסיף פסקה שאומרת שבנושא ארנונה יכול חוק.
יאיר פרץ: אי אפשר לעשות את זה בחוק: או תקנה או לחוקק את זה כחוק.
גו'די וסרמן: יש שתי אפשרויות שעומדות בפני הוועדה כדלקמן:
גו'די וסרמן: או לעשות תיקון עקיף לחוק ההסדרים במשק המדינה, לסעיף המסמיך לעניין הארנונה ולקבוע שם בניגוד למה שקיים לגבי כלל האוכלוסיות האחרות: הנחה מפורשת בארנונה.
גו'די וסרמן: אפשרות שניה זה לעשות סעיף מסמיך בחוק ולקבוע ששר הפנים יתקין תקנות אשר יקבע הנחות גם למשפחת אומנה בדומה למשפחות אחרות.
יאיר פרץ: זו הייתה כוונתי.
יאיר פרץ: כוונתי הייתה שמשפחת האומנה תקבל את ההנחה כמו משפחה רגילה.
יאיר פרץ: שר הפנים יתקין תקנות לעניין הנחה מארנונה לילדים במשפחת אומנה בדומה לילדים במשפחה ביולוגית, גם הילד הנכה.
עמיחי כץ: אבל נציגת משרד הפנים אמרה שלא צריך שינוי חקיקה בשביל זה.
גו'די וסרמן: זה שינוי תקנות.
יאיר פרץ: לא לגבי ילד רגיל, לגבי ילד נכה צריך שינוי.
עמיחי כץ: זה לא בתיאום משרד האוצר.
עמיחי כץ: יש חשש שהממשלה תתנגד לזה.
יאיר פרץ: אנחנו כבר אחרי זה.
יאיר פרץ: הנושא נידון בשבוע שעבר והייתה הסכמה לגבי ילד רגיל, הייתה גם הסכמה לגבי ילד נכה.
יאיר פרץ: הייתה הסכמה שאין בעיה לשנות את התקנות בנושא של ילד רגיל.
יאיר פרץ: לגבי הנכה הנציגה ביקשה להחזיר לנו תשובה והתשובה שקיבלנו הבוקר זה הסכמה גורפת לשני הדברים האלה.
עמיחי כץ: הסיכום היה שלא צריך שינוי חקיקה לגבי זה.
שי סומך: כולם יודעים מה המטרה.
שי סומך: יש היום 25% הנחה בארנונה להורים של ילד רגיל ורוצים שזה יהיה להורים של ילד נכה.
שי סומך: למה פשוט לא לשנות את התקנות?
ג'ודי וסרמן: יש סעיף מסמיך ויש להניח שהתקנות ישונו.
יאיר פרץ: זה הסעיף שמסמיך את השר לשנות את התקנון.
ג'ודי וסרמן: הוועדה קבעה שזה יהיה בחוק.
ג'ודי וסרמן: האלטרנטיבות הן להיכנס לחוק ההסדרים במשק המדינה לסעיף המסמיך לעניין ההנחות בארנונה ולקבוע שם את ההנחה.
ג'ודי וסרמן: אפשרות אחרת זה לעשות סעיף מסמיך לשר למרות שיש לו כבר הסמכה בחוק אחר.
שי סומך: יכול להיות שאפשר להוסיף את סעיף ההסמכה הכללי להגיד "לרבות ילד נכה שהוא ילד במשפחת אומנה" או משהו כזה.
שי סומך: אנחנו נחשוב על הדרך לעשות את זה.
יצחק סבן: יש עוד סעיף שאני עדיין לא הסכמתי לו ואני עדיין עומד על דעתי בנושא של הביטוח הלאומי, קצבת ילדים.
יאיר פרץ: כאדם שמכיר את המטריה מקרוב מאוד זה יגרום בעקיפין נזק שבל ישוער לאותם הילדים.
יאיר פרץ: אני אומר לך באחריות מלאה.
יאיר פרץ: אני יודע שמשפחות שייקחו מהן את קצבת הילדים הם ישכבו על הגדר ולא יתנו לילד הזה לצאת מביתם, גם אם הילד הזה יסבול.
יאיר פרץ: בשביל 174 שקלים אנחנו נגרום לכזה נזק?
יאיר פרץ: אני יודע שלהורים האלה הסכום הזה זה כל העולם והם יעשו הכל על מנת שהילד הזה לא יצא מחזקתם.
יאיר פרץ: אני הייתי מוכן לחשוב ולשקול דרך משרד העבודה והרווחה להוסיף בתקציב של משפחות אומנה עוד 100 שקלים לאותו ילד.
יאיר פרץ: זאת דרך עקיפה אבל לא לקחת מאותם הילדים.
יאיר פרץ: אתה לוקח מהם שני דברים: גם את הילד וגם את הכסף שהוא חלק אינטגרלי מהם, אחרת אם היה להם משאבים והיה להם הכל הילד לא היה יוצא מביתם למשפחה אחרת.
יאיר פרץ: אני מבקש מאדוני להסיר את זה מהחוק ונעבור לבעיית השיכון, בעיה יותר חשובה שצריך לתת עליה את הדעת.
ישראל שוורץ: יש שני מסלולי סיוע שרלוונטיים לעניין הזה.
ישראל שוורץ: מסלול סיוע אחד זה הסיוע בשכר דירה והמסלול השני זה משכנתאות.
ישראל שוורץ: בנושא של סיוע בשכר דירה אנחנו רואים את זה כהגיוני, משתלב עם התפיסה, כי הסיוע לשכר דירה ניתן לשנה, הילד נמצא.
ישראל שוורץ: ממילא כל שנה נבחנים אז זה ממשיך.
ישראל שוורץ: העורך דין שהיה כאן לפני הביע את ההסכמה שלנו שנוהל סיוע בשכר דירה יהיה כדין ילד ביולוגי.
ישראל שוורץ: לא כך הנושא בתחום המשכנתאות שאותו אנחנו נטפל באמצעות ועדות חריגים.
ישראל שוורץ: לפעמים קבלה של ילד יכולה לעלות את הסיוע שהמדינה נותנת למשפחה כמשפחה צפופה בעשרות אלפי שקלים מענק, הרבה כסף.
ישראל שוורץ: לא תמיד הילד נשאר לתקופה ולכן אנחנו לא יכולים לתת פתרון קבוע למצב שהוא זמני.
ישראל שוורץ: לכן יש לנו הסכמה דרך ועדות חריגים להתייחס לזה ברגישות, לתת את המענים באותם מקרים שנקבל דוח משירותי הרווחה שנוצר קשר אמיתי וכן הלאה.
יאיר פרץ: אני מסכים עם אדוני אבל אני רוצה לומר דבר אחד:
יאיר פרץ: אני מבקש ממשרד השיכון להביא בפני השר את האפשרות שאם ילד נכה מגיע למשפחה אומנת ותעמוד בתנאים כמו כסא גלגלים, אמבטיה מיוחדת, שמשרד השיכון ייקח את זה בחשבון וינסה לתת סיוע לאותה משפחה.
יאיר פרץ: אני לא אומר את זה לחקיקה אלא לפרוטוקול.
יאיר פרץ: קורה מצב שילד נכה מגיע למשפחה אומנת ואין התאמות.
יאיר פרץ: אומרים למשפחה שזה לא הילד שלה, לא יכולים לעשות את זה ואין זכאות.
יאיר פרץ: אני מבקש שהדברים האלה ייבחנו לפנים משורת הדין ויינתן פתרון לאותם הילדים הנכים.
יאיר פרץ: זה גם יאפשר למשפחות נוספות חזקות ובריאות לקלוט ילדים כמשפחות אומנה.
עמיחי כץ: מי שמגיש לכם את שכר הדירה הוא המבקש הראשי, לפי מספר ילדים, זה הולך עם מספר תעודת זהות?
ישראל שוורץ: לפי מספר תעודת זהות.
עמיחי כץ: ומה יהיה לגבי ילד אומנה?
עמיחי כץ: הוא יביא אישור ממשרד העבודה מן הסתם.
עמיחי כץ: זאת אומרת שייתכן שעל אותו ילד יקבלו פעמיים: הוא יהיה רשום לפי תעודת זהות ולפי אישור משרד העבודה.
יאיר פרץ: אני יכול להרגיע אותך כי לכל הילדים של משפחה אומנת בדיור סוציאלי יש עמידה.
יאיר פרץ: זה לא שכר דירה חופשי.
עמיחי כץ: יכול להיות הרבה מקרים שאותו ילד יקבל פעמיים.
ישראל שוורץ: אנחנו נוודא שאותו ילד לא יקבל במקום אחר.
עמיחי כץ: איך, אתה תוריד אותו ממספר הילדים של המבקש?
ישראל שוורץ: באותה שנה אותו ילד לא יקבל פעמיים.
ישראל שוורץ: הכל נבדק אחת לשנה.
עמיחי כץ: אני מבקש שלא תקבלנה שתי משפחות בגין אותו ילד.
רועי קרת: אנחנו מבקשים לתת ליועצת המשפטית של הוועדה נוסח קצת יותר מעוגן כי אני רואה שיש נוסח שעומד להתפרסם.
רועי קרת: אנחנו מבקשים להעיר שלקראת הקריאה השניה והשלישית יש לנו עוד 3 הערות קטנות שהוועדה תצטרך לחשוב עליהן בנושא דמי הלידה.
גו'די וסרמן: "הצעת חוק הטבות למשפחות אומנה תיקוני חקיקה התשס"א – 2002.
גו'די וסרמן: תיקון חוק זה.
גו'די וסרמן: מחלה - העדרות בשל מחלת ילד אחד.
גו'די וסרמן: בחוק דמי מחלה העדרות בשל מחלת ילד התשנ"ג - 1993, לאחר סעיף 1 (א) יבוא: הגדרת ילד – בחוק זה ילד, לרבות ילד הנמצא אצל עובד במשפחת אומנה באישור משרד העבודה והרווחה (להלן- המשרד) או מי שהמשרד הסמיכו לכך בהתאם לכללים שנקבע בתע"ש בעניין מסירת ילד למשפחת אומנה.
גו'די וסרמן: בסעיף זה: תע"ש - הנחיות והוראות המנהל הכללי של המשרד, תקנון לעבודה סוציאלית תע"ש כתוקפן מזמן לזמן המצויות לעיון הציבור ולשכות שירותים חברתיים ובלשכות המחוזיות של המשרד.
גו'די וסרמן: 2.
גו'די וסרמן: העובדת לא ניצלה את זכותה לחופשת לידה לפי סעיף זה אצל אותו מעביד במהלך אותה שנת עבודה.