GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יאיר פרץ: מרדכי משעני: תיכף נשמע את ההסברים, אבל זה ישים.
יאיר פרץ: אנחנו עוברים לפסקה 2.
יאיר פרץ: היום למשל, למעט מהדורת חדשות אחת שהיא בדרך כלל בשעה 23:30, אין שום מהדורת חדשות בשפת סימנים.
יאיר פרץ: ד"ר דוד הרפז: פעם בשבוע.
יאיר פרץ: מרדכי משעני: אמרתי – אחת לשבוע, משום שחוק הקלות לחרש קובע שאחת לשבוע יהיה שידור, אז ערוצי הטלוויזיה לא נותנים זאת במהדורת חדשות מרכזית אלא במהדורת חדשות בשעה 23:30.
יאיר פרץ: את הדבר הזה אנחנו מבקשים לשנות ואנחנו מבקשים שמספר תוכניות חדשות שבועיות לא יפחת משלוש – זה לא הרבה, במקום אחת מדובר על שלוש, כשביניהן לפחות אחת תהיה מהדורת חדשות מרכזית, שילוו בתרגום לשפת סימנים.
יאיר פרץ: זאת דרישה לגיטימית, מוצדקת, ואני חושב שבסעיף הזה, כשאנחנו התכוונו לפשרה, התכוונו בסעיף הזה – היא לא דורשת דבר שהוא בשמיים.
יאיר פרץ: היא בסך הכל אומרת – במקום אחת יהיו שלוש.
יאיר פרץ: שתיים יכולות להיות במהדורת חדשות לא מרכזית, אבל לפחות אחת במהדורת חדשות מרכזית.
יאיר פרץ: האם יש בדרישה כזאת איזשהו יוצא מן הכלל?
יאיר פרץ: הסעיף האחרון שאנחנו מבקשים – גם כאן
יאיר פרץ: אני לא רואה שום בעיה – שכל שידורי הטלוויזיה לגיל הרך ילוו בתרגום לשפת הסימנים.
יאיר פרץ: ילדים בגיל הרך שסובלים – ויש כאלה לא מעט – בעצם מנותקים, הם לא יכולים לראות תוכניות כאלה.
יאיר פרץ: אני חושב שיש לנו בעיה לגבי פסקה 2 – אני אומר אולי - ואני אבקש מהאנשים שיסבירו מבחינה טכנית.
יאיר פרץ: אני לא חושב שיש לנו בעיה בפסקה 3 בכלל, אני לא חושב שיש לנו בעיה בפסקה 1 בכלל.
יאיר פרץ: גם ראיתי וקראתי את ההתנגדות של ערוץ רשת, קשת – אני לא מקבל את ההתנגדות הזאת.
יאיר פרץ: כותבים שם שההתנגדות היא גם טכנית וגם משפטית.
יאיר פרץ: לגבי הטענה המשפטית לא ראיתי שום דבר, לגבי הטכנית אני לא מקבל.
יאיר פרץ: אני חושב שבעולם המתקדם שלנו, באמצעי התקשורת, בהתקדמות התקשורת, בהתקדמות האמצעים הטכניים – אנחנו רואים זאת בערוצים זרים, גם את הכתוביות וגם את שפת הסימנים – ואולי זה איזשהו תירוץ שמקומו לא יכירנו כאן.
יאיר פרץ: אני מאד מבקש להעביר את ההצעה הזאת בקריאה ראשונה, גם אם יש הסתייגויות, ולברר את הדברים לאחר הקריאה הראשונה.
יאיר פרץ: אם אנחנו לא נעביר את זה בקריאה ראשונה, זה יהיה דבר חמור מאד.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: תודה רבה.
יאיר פרץ: אנחנו נשמע את הארגונים ולאחר מכן נשמע את הרשתות.
יאיר פרץ: אחיה קמארה: אני מייצג את ארגון "בקול" – ארגון לכבדי השמיעה והמתחרשים.
יאיר פרץ: שמי אחיה קמארה ואני קודם כל רוצה להודות לחבר הכנסת משעני על כך שהוא הסכים לבקשה שלנו להעלות את החוק החשוב הזה.
יאיר פרץ: לאחרונה הייתי בכנס של אנשים עם מוגבלויות באנגליה.
יאיר פרץ: הרבה שנים אני כבר מדבר על הנושא של כתוביות בטלוויזיה, אבל זאת הפעם הראשונה שראיתי מה זה אומר כתוביות בטלוויזיה כל הזמן, וזה פשוט מדהים.
יאיר פרץ: אתה יושב מול הטלוויזיה, אתה לוחץ על כפתור, אתה רואה כתוביות כל הזמן בכל הערוצים, בשידור חי או שלא בשידור חי – חדשות, אפילו בפרסומות יש כתוביות עבור האנשים לקויי השמיעה.
יאיר פרץ: תקפו שם את ישראל בחריפות ואני חייכתי חיוך דבילי ברוב הנאה מכך שאני מצליח לקרוא את מה שכתוב ולהבין את החדשות.
יאיר פרץ: הם עושים את זה בצורה מדהימה.
יאיר פרץ: שאלת לגבי האפשרות הטכנית – זה אפשרי טכנית.
יאיר פרץ: יש אפשרות של כתוביות טלטקסט, יש אפשרות של כתוביות מוסתרות, כל הדברים האלה אפשריים.
יאיר פרץ: מדובר כאן באנשים מיומנים שמקלידים את הדברים במהירות שלא תיאמן, ואם זה אפשרי באנגלית שהיא שפה יותר ארוכה – על אחת כמה וכמה בעברית אפשר להקליד במהירות.
יאיר פרץ: זה לגבי העניין הטכני.
יאיר פרץ: הנושא השני שתמיד מעלים ברשויות השידור השונות הוא שזה "מלכלך את המסך".
יאיר פרץ: בישראל לדעתי הטענה הזאת בכלל לא קבילה.
יאיר פרץ: אנחנו כל כך רגילים לעניין הזה של כתוביות – יש כתוביות ברוב השידורים ממילא כי השידורים בארץ רובם קנויים בחוץ-לארץ – אנשים בארץ רגילים לזה.
יאיר פרץ: אתה שואל בנאדם "שומע" אם היו כתוביות או לא היו כתוביות, הוא כלל לא שם לב שהיו, הוא לא שם לב שהוא נעזר בהם בעצמו.
יאיר פרץ: הרי מדובר לא רק בכך שאנשים כבדי שמיעה נעזרים בכתוביות האלה אלא אנשים שהם עולים חדשים, אנשים שיש להם הפרעות קשב, אנשים שסתם באותו רגע התחשק להם לשתות קפה והם יכולים להציץ ולראות את הכתוביות, וכדומה.
יאיר פרץ: בקשר לטענה של נטל לא סביר שמעלים הרבה פעמים, אני חושב שהנטל הלא סביר הוא עלינו, על אוכלוסיית לקויי השמיעה.
יאיר פרץ: אנחנו צריכים, כמו שאמר חבר הכנסת משעני, לסבול כל יום את העניין שיש כאן אירועים, פיגועים וטרור ומלחמה, ואנחנו מנותקים באופן חלקי או מלא מהאירועים האלה, והנטל הוא עלינו ולא על רשויות השידור.
יאיר פרץ: בכלל, קצת מצחיק העניין הכספי של רשויות השידור, כי בשנים שהם מרוויחים כסף הם לא אומרים בואו נעשה עכשיו כתוביות, הם לא נזכרים פתאום שהם הרוויחו, ובשנים שהם לא מרוויחים הם אומרים שהנטל הוא לא סביר, אז צריך לשים לב לדברים האלה.
יאיר פרץ: יש נקודה נוספת כפי שחבר הכנסת משעני אמר – גודל האוכלוסייה.
יאיר פרץ: מדובר כאן על 10% מהאוכלוסייה שהם אנשים כבדי שמיעה, אנשים שיש להם ירידה מסוימת בשמיעה – כך זה באנגליה, כך זה בארצות הברית וכך זה גם בארץ – רובם מבוגרים.
יאיר פרץ: מדובר על כך שמעל גיל 65, שליש מהאנשים כלומר אחד מכל שלושה אנשים מעל גיל 65 הוא אדם כבד שמיעה.
יאיר פרץ: כמו שאנחנו יודעים, אנשים מבוגרים יושבים הרבה מול הטלוויזיה, זה לפעמים הדבר היחיד שיש להם בחיים, והכתוביות זה מה שמפריד בינם לבין היכולת ליהנות מהטלוויזיה, מהשידורים האלה שמגיעים לכולנו באופן שווה.
יאיר פרץ: הדבר האחרון כמו שמר משעני אמר – כבר ההצעה הזאת היא פשרה.
יאיר פרץ: אם היינו הולכים כפי שקורה בארצות הברית, בבריטניה ובארצות מערביות אחרות, היינו דורשים 100% מהשידורים בכלל, כי אין שום בעיה עם זה מבחינה טכנית ואין בעצם שום סיבה לפשרה הזאת מעבר לכך שמראש אמרנו בואו נלך לקראת הערוצים השונים ונעשה את זה בהדרגה.
יאיר פרץ: עד עכשיו זה היה 25% מהתוכניות המוקלטות, עכשיו אנחנו דורשים לגבי כל התוכניות המוקלטות ושידורים חיים של חדשות, ובעתיד כמובן אנחנו רוצים שזה יהיה כל השידורים ללא יוצא מן הכלל.
יאיר פרץ: ד"ר דוד הרפז: שמי דודי הרפז ואני למעשה משני עברי המתרס – אני שומע אבל בתי איננה שומעת.
יאיר פרץ: מעבר לכל הדברים שנאמרו כאן, הייתי רוצה ללכת צעד אחד מעבר, וזה לדעתי חסר בהצעת החוק של חבר הכנסת משעני, שאני מודה לו.
יאיר פרץ: זה עניין שלמדנו כל עוד החוק הקודם היה קיים, וזה הנושא של הסנקציות.
יאיר פרץ: החוק הקודם היה קיים, רשות השידור הממלכתית של מדינת ישראל "צפצפה" עליו בריש גלי ועד שאגודת "בקול" לא הגישה בג"צ, לא ראינו שינוי.
יאיר פרץ: לכן אני חושב שבהחלט יש מקום, לאחר שנגיע להסכמה בדיוק איך לעשות את הדברים, גם להכניס את העניין של הסנקציות, והסנקציות חייבות להיות כלכליות, סנקציות כספיות.
יאיר פרץ: אדם לא צריך לשבת בבית סוהר עבור זה, זו פשוט אולי אחריות אישית – כמו שמוטלת על מנכ"ל בתי הזיקוק שאם יש חריגה בזיהום האויר, הוא מכיסו משלם, כאן לא יוכלו להוריד את זה ממס הכנסה וכו', אלא מי שייקבע בחוק הוא מנהל הערוץ וכו', הוא זה שישלם את הכסף מכיסו, והבקרה על כך תהיה מאד מאד קלה.
יאיר פרץ: זבולון גורני: זבולון גורני, מ"שמע".
יאיר פרץ: אני רוצה לדבר על שתי נקודות.
יאיר פרץ: בחדר הזה לפני עשר שנים אורה נמיר יצאה בפעם הראשונה עם הבשורה שיש התייחסות לחרשים.
יאיר פרץ: בשעתו דובר על כך שנתחיל ב-25% מהתוכניות המוקלטות ואמרו שעם הזמן הכל יתרחב ויילך.
יאיר פרץ: מאז הטכנולוגיה התקדמה, הכל זמין, כל הדברים האלה עומדים לרשות כל הערוצים השונים כדי לאפשר שידור בכתוביות.
יאיר פרץ: אני רוצה להתייחס בעיקר לגבי סעיף 2.
יאיר פרץ: רבותי, קריין החדשות קורא את החדשות מתוך טלפרומפטר.
יאיר פרץ: כפי שהוא רואה את זה, גם אחרים יכולים לראות את זה.
יאיר פרץ: אני מסכים שבשידורים ישירים ממקום זה או אחר אי אפשר יהיה לתרגם, למרות שידידי אומר שזה אפשר.
יאיר פרץ: אני חושב שהגיע הזמן להתייחס לציבור החרשים וכבדי השמיעה ולראות אותם כמי שזכאים להיות נגישים לאוצר בלום של מידע – גם מידע וגם ידיעות מעדכנות במדינה שבה כל שעה מתחולל משהו.
יאיר פרץ: לא ייתכן שאב חרש יצטרך להמתין שבנו הצעיר יגיד לו מה קורה ולא ייתכן שאב חרש שבנו משרת בצבא לא יידע מה קורה עם הבן שלו.
יאיר פרץ: רבותי, זה זמין.
יאיר פרץ: תעשו את השירות הזה למען החרשים.
יאיר פרץ: שמואל חיימוביץ': שמואל חיימוביץ', ממונה נגישות ארצי בנציבות שוויון לאנשים עם מוגבלות מטעם משרד המשפטים.
יאיר פרץ: אנחנו תומכים בהצעת החוק, אנחנו חושבים שהגיע הזמן לתת יותר ממה שנותנים היום וזה דבר אפשרי.
יאיר פרץ: אני מציע שחברי הכנסת ישקלו האם לא מן הראוי ללכת מעבר למה שכתוב כאן
יאיר פרץ: כדי לא לטרוח מחדש בכל פרק זמן להידרש לעוד כמה אחוזים ולעוד כמה פתרונות שכבר היום מסתבר שעובדים בעולם והם חלק אינטגרלי של השירות הציבורי.
יאיר פרץ: דן אורנשטיין: שמי דן אורנשטיין ממשרד המשפטים.
יאיר פרץ: אני אדבר גם על עמדתנו כמשרד המשפטים וגם על עמדת הממשלה.
יאיר פרץ: העמדה שהצגנו בפני ועדת השרים לחקיקה היתה שמצב שבו רוב השידורים במדינת ישראל אינם נגישים לאנשים כבדי שמיעה ולאנשים חרשים, ובמיוחד בימים אלה כל הדיווחים על פיגועים, הוא מצב שאיננו מתיישב עם עקרונות השוויון וכבוד האדם שנקבעו זה מכבר ונקבעו במיוחד בחוק המרכזי לעניין של זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות.
יאיר פרץ: לכן, כל הדיבורים על הקלות והטבות הם לא ממן העניין כי אנחנו מדברים על זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות ובמקרה הזה הזכויות של אנשים חרשים ואנשים כבדי שמיעה להשתתף באופן מלא ופעיל – כך אני מצטט מחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות שבית המשפט כבר כינה אותו מעין חוק יסוד לאנשים עם מוגבלות – והחוק הזה מדבר על הזכות של אנשים עם מוגבלויות להשתתף באופן מלא ופעיל בכל תחומי החיים.
יאיר פרץ: העמדה הזאת הוצגה בפני ועדת השרים והיא כעיקרון התקבלה.
יאיר פרץ: הממשלה תומכת בהצעת החוק הזאת ואנחנו כמובן שמחים להגיע לוועדה ולהגיד שהממשלה תומכת בהצעת החוק.
יאיר פרץ: יחד עם זאת, היו בפני הממשלה התגובות שקיבלנו בין בעקיפין ובין דרך המשרדים השונים של המשדרים השונים, ויש טיעונים מטיעונים שונים כפי שכבר הושמעו בקשר לעלויות ולאפשרויות טכניות שהיו בפני הוועדה.
יאיר פרץ: לכן, התנאי לתמיכה של הממשלה – ותמיכה יש כפי שהצגתי – זה שהליכי החקיקה יתואמו עם משרדי הממשלה וזה בעצם אומר יתואמו עם כל הגורמים הנוגעים בדבר.
יאיר פרץ: מה שאנחנו מציעים - ככל שהדבר לא יתאפשר במסגרת ישיבה כזאת של הוועדה ואני יודע שהוועדה מאד עמוסה, במיוחד במושב האחרון – לקיים בתקופת הפגרה ישיבה שבה אנחנו ננסה להגיע להסכמות בין הארגונים שעומדים מאחורי ההצעה הזאת.
יאיר פרץ: אם חבר הכנסת המציע ירצה להשתתף איתנו, אנחנו כמובן נשמח.
יאיר פרץ: הארגונים, משרדי הממשלה וכמובן הגופים המשדרים- ננסה להגיע להסכמות, לאיזושהי תוכנית רב שלבית שגם תדגיש את הדברים החשובים.
יאיר פרץ: לדוגמה – מה שכבר דובר – כל הנושא של דיווחי החירום על פיגועים, זה כמובן צריך לעמוד בראש סדרי העדיפויות, ובכל מקרה עקרונות השוויון לטעמנו מחייבים הגברה משמעותית של כמות השידורים.
יאיר פרץ: אסתר שטרנבך:
יאיר פרץ: שידורי הכבלים משדרים מגוון רחב מאד של ערוצים, חלקם שידורים שנקלטים מן האויר, משודרים מחוץ-לארץ ואני מניחה שאין כוונה כאן שכל שידור של ערוץ שנקלט מחוץ-לארץ יתורגם לעברית.
יאיר פרץ: חלקם של השידורים הם שידורים עצמאיים של חברות הכבלים.
יאיר פרץ: אחיה קמארה:     סליחה.
יאיר פרץ: מעברית לעברית, ומערבית לערבית.
יאיר פרץ: אסתר שטרנבך:     ובהם יש היום כתוביות בעברית.
יאיר פרץ: לא רק זה, אלא בערוצים רבים שהם ערוצים זרים, בעצה של קרוב ל-20 ערוצים היום, יש כתוביות לעברית במגוון רחב של נושאים: ב"נשיונל ג'יאוגרפיק", ב"אקסל", ב- בי.בי.סי. פריים, יש מגוון רחב של ערוצים שיש בהם כתוביות לעברית בכל שעות השידור.
יאיר פרץ: לכן, אין מקום להשוות מערכת רב-ערוצית בכבלים למערכת אחרת, כך שכאשר כתוב כל שידורי הטלוויזיה לגבי מערכת רב-ערוצית זה לא רלוונטי.
יאיר פרץ: צריך לאפשר למועצה לשידורי כבלים ולווין לעשות כפי שהיא עושה היום ולקבוע כללים, כאשר במסגרת אותם כללים היא גם תבחן באלו ערוצים צריך ליישם את החובה להכניס כתוביות.
יאיר פרץ: נטע דגן:     זה רק מעברית לעברית.
יאיר פרץ: אסתר שטרנבך:     כך למשל, לנושא החדשות חברות הכבלים אינן משדרות חדשות ארציות, הן לא מדווחות על פיגועים, הן לא משדרות מבזקי חדשות אלא רק חדשות בענייני האזור.
יאיר פרץ: אין שום סיבה להחיל עליהן חובה לתרגם או להוסיף שפת סימנים בשידורי חדשות בענייני האזור.
יאיר פרץ: גם כאן התחולה צריכה להיות לגבי חדשות ארציות ולא לגבי חדשות בענייני האזור.
יאיר פרץ: דן אורנשטיין:     רק עיקרון השוויון.
יאיר פרץ: זו הסיבה היחידה.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     סליחה.
יאיר פרץ: ומה קורה היום?
יאיר פרץ: על פי החוק הקיים היום, זה לא חל על הכבלים?
יאיר פרץ: אסתר שטרנבך:     אני מיד אסביר.
יאיר פרץ: במסגרת הכללים שקבעה המועצה - ובנושא החדשות המקומיות היה ממש לאחרונה תהליך של שימוע ציבורי שעשתה המועצה ונקבע שלגבי כל מהדורת חדשות יומית שמשודרת בנושאי האזור, יהיה שידור חוזר באותו ערב מלווה בשפת הסימנים וחברות הכבלים יעשו את זה, אז אין שום הצדקה להחיל עליהם את החובה הזהה לגבי חדשות ארציות.
יאיר פרץ: ישנם ערוצים שבהם החובה הזאת לא ישימה.
יאיר פרץ: ערוץ ספורט שבו משודרים משחקי ספורט, לא ניתן ללוות אותו בכתוביות.
יאיר פרץ: ניר גרסון:     ניתן, רק זה חסר תכלית.
יאיר פרץ: נטע דגן:     למה זה חסר תכלית?
יאיר פרץ: אסתר שטרנבך:     מה את רוצה שיגידו?
יאיר פרץ: שמישהו מטפס על הקיר?
יאיר פרץ: נטע דגן:     אם מראים את זה לשומעים, אפשר להראות את זה גם לחרשים.
יאיר פרץ: אחיה קמארה:     באנגליה עכשיו שידרו את האולימפיאדה.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     אנחנו עכשיו לא נכנסים לוויכוח איפה זה ישים ואיפה זה לא ישים, אנחנו מדברים על הצעת חוק.
יאיר פרץ: החוק קיים, לא המצאנו את החוק.
יאיר פרץ: אנחנו באים לשפר אותו.
יאיר פרץ: כמו שאמר כאן נציג משרד המשפטים, יכול להיות שההתייחסות צריכה להיות בכלל הרבה יותר כוללנית ולא הקלה אלא פשוט זכות שיש לאדם.
יאיר פרץ: אסתר שטרנבך:     אני רק מבקשת שתהיה הצעת חוק שאפשר יהיה ליישם אותה ושהיא תאפשר למועצה לשידורי כבלים ולווין, שהיא קובעת כללים לגבי המשטרים האלה, לקבוע את הכללים.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     אם אנחנו נשאיר לה את זה, באמת יהיה טוב מאד.
יאיר פרץ: אסתר שטרנבך:     אנחנו מבקשים פשוט לעשות משהו שהוא ישים, זו לא דרישה מוגזמת.
יאיר פרץ: צריך בכל זאת למצוא את האיזון בין מה שאפשר לעשות למען ציבור החרשים לבין מה שניתן ליישם במסגרת מערכת שידורי טלוויזיה.
יאיר פרץ: היום החובה היא 25% מכלל השידורים שהם שידורים בהפקה מקומית, מתוכם 25% צריכים להיות בשידורים באפיק הילדים.
יאיר פרץ: החובה שמוטלת היום בהצעה הזאת היא להגדיל את זה ל- 100%.
יאיר פרץ: אנחנו מבקשים בכל מקרה לא להטיל את החובה הזאת באופן מיידי – לאפשר לחברות להיערך לכך, וכפי שנעשה בחוץ-לארץ לקבוע תחילה מדורגת עם תוכנית מסודרת כי הנטל כאן הוא מאד גדול וצריך להיערך לזה.
יאיר פרץ: במצב של חברות הכבלים היום אולי הם לא יוכלו לשדר בכלל, אז כדאי גם בזה להתחשב.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     חבר הכנסת משעני, זו הצעת חוק מאד חשובה.
יאיר פרץ: אין לי מטרה ואין לי כוונה להעביר אותה לקריאה ראשונה ואז זה יפול מכל מיני סיבות.
יאיר פרץ: המטרה היא לעבד את הצעת החוק ולהביא דבר שניתן ויכול להיות ישים.
יאיר פרץ: לכן, נאמר בצדק שצריך לדעת שגם אם מטילים על הרשתות לשדר דבר, שהם יוכלו לעמוד בכך ונוכל גם לאכוף את זה.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     הם יוכלו.
יאיר פרץ: אסתר שטרנבך:     עוד נקודה אחת ששכחתי לציין לגבי הסנקציות.
יאיר פרץ: בחוק הבזק – חוק התקשורת (בזק ושידורים), יש סמכות למועצה לשידורי כבלים להטיל על חברות הכבלים או על חברת הלווין עיצומים כספיים בגין הפרה של הוראות החוק או החלטות של המועצה או כללים של המועצה.
יאיר פרץ: לכן הנושא הזה של הסנקציות מוסדר.
יאיר פרץ: נטע דגן:     זה החוק ההוא, זה לא החוק הזה.
יאיר פרץ: אסתר שטרנבך:     זה רלוונטי גם להפרות בתחום הזה.
יאיר פרץ: נטע דגן:     צריך לקבוע את זה במפורש.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     האם מישהו כאן יכול לציין מה העלות הכספית של המעבר להצעת החוק הזאת?
יאיר פרץ: האם מישהו יכול לדבר על אומדנים כספיים?
יאיר פרץ: חיימון גולדברג:     חיימון גולדברג, סמנכ"ל התוכניות והשידורים של טלעד 15 שנה.
יאיר פרץ: אני הפקתי גם תוכניות עוד לפני שהיה ערוץ 2, ולפני שאני אציין את המספרים כי הם לחלוטין לא הדבר הכי מהותי, אני רק מבקש דבר אחד - ואני שמח על מה שאמרת, אחיה קמארה, לגבי אנגליה – שלא ניתפס חס וחלילה כאלה שיושבים מהצד הזה של השולחן שרק יהיה להם קשה ורק שלא ניתן להם את התרגום.
יאיר פרץ: חס וחלילה.
יאיר פרץ: טלעד רוצה להתהדר בכך שדווקא היום, ביום ההתרמה, גם בתוכנית הבוקר יש "אייטם" שאתם העברתם של כמה עמותות שאני לא מכיר אותן – אח"א, איגוד חרשים בישראל- יש סרט יפה שאנחנו משדרים היום בצהריים שאתם העברתם, ואלה לא סרטים שהם עתירי רייטינג או מחפשים בהם הכנסות כספיות, כך שזה לא רק שכאשר מרוויחים כסף אפשר להוציא כסף, או כשלא מרוויחים אפשר להוציא פחות.
יאיר פרץ: מדובר כאן בעלויות של מאות אלפי דולרים רק לזכייני ערוץ 2 בשנה, בחישוב מאד פשוט של שעות שידור ולתרגם אותן – המילה תרגום היא לא נכונה – אלא להדפיס את הכתוביות בעברית.
יאיר פרץ: יש היום שתי טכנולוגיות כדי לשדר את הכתוביות לצופה בבית.
יאיר פרץ: יש את הדרך המיושנת שנהוגה עדיין בחלק גדול מהמשדרים היום, וזה פשוט לצרוב על הסרט, כלומר כל מי שרואה את התוכנית – רואה גם את הכתוביות.
יאיר פרץ: אני לא אוהב את מה שאמרת "ללכלך את המסך" כי זה נשמע לא טוב, אבל בוא גם לא ניכחש מזה שזה מפריע לאנשים.
יאיר פרץ: אני לא חושב שזאת סיבה מוצדקת לא לעשות את זה, אבל זה מפריע.
יאיר פרץ: אולי ל- 500,000 זה עוזר, לכמה מיליונים זה מפריע.
יאיר פרץ: אני תכף ארצה במשפט אחד גם להבדיל בין סדרות דרמה לסדרות דוקומנטריות לבין ענייני אקטואליה שבהם יענה איש חברת החדשות, כשאני מתאר לעצמי שהייתם שמחים ורוצים לקבל תגובות הרבה יותר מיידיות.
יאיר פרץ: לא יכול להיות שיש פיגוע ואתם לא יודעים מה קורה.
יאיר פרץ: אבל, אני לא משוכנע שאתה מאד רוצה שסדרה 101 או סדרה משאית תוכל לקרוא.
יאיר פרץ: אני לא משוכנע שאתה רוצה להפריע לאחרים, ויש לכך פתרון – יש פתרון איך הוא יקרא ולא יפריע לאחרים וזו שיטה אחרת של צריבת הכתוביות שאנחנו כבר עושים אותה בטלעד, אלא בשידורים דיגיטליים ולכן זה הרבה יותר מורכב ממה שנשמע כאן כרגע להגיד אנחנו הולכים לפשרה.
יאיר פרץ: מאה אחוז זאת לא פשרה.
יאיר פרץ: אם רוצים ש- 100% משידורי הטלוויזיה במדינת ישראל ילוו בכתוביות צרובות זאת לא פשרה, זה נזק לא רק כלכלי, שיכול להפריע להרבה מאד אחרים.
יאיר פרץ: מה עושים באנגליה?
יאיר פרץ: יש את השיטה שבה משדרים השידורים הדיגיטליים, שבה הצופה בוחר האם הוא רוצה או לא רוצה לראות את הכתוביות.
יאיר פרץ: כבר היום, למי שיש לווין, יודע שהוא יכול לבחור את השפה שבה הוא רוצה לראות את הסרט.
יאיר פרץ: יש גם אחד שלא רוצה לראות את הכתוביות בכלל כי הוא דובר את השפה.
יאיר פרץ: למה הוא לא רוצה לבחור כתוביות?
יאיר פרץ: כי הוא לא רוצה שיפריעו לו.
יאיר פרץ: הוא רוצה לשמוע, ויש כאלה שכן שומעים והם רוצים לשמוע רק את הדרמה, וברגע שאנחנו הולכים לשים להם כתוביות זה יפריע להם.
יאיר פרץ: אז יש היום טכנולוגיות, ולכן הישיבה להערכתי צריכה להיות ביחד עם יועצים מקצועיים איך אפשר לעזור לאנשים לשמוע ולא להפריע לאחרים לא לשמוע, וסליחה רגע שאני מדבר רק על מה שאני קורא סדרות דרמטיות, דוקומנטריות – לא קשור לחדשות, לא קשור לאקטואליה, לא קשור לתגובות מיידיות שמתבקשות מעצם האירועים שקורים באותו רגע.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     מילה אחת על האומדנים הכספיים.
יאיר פרץ: חיימון גולדברג:     אני יודע שבחישובים שעשינו בתוך טלעד – מדובר על סדרי גודל של מאות אלפי דולרים.
יאיר פרץ: השאלה הגדולה היא כמובן מה יקרה עם חברת החדשות, כי הרי ברור לכל – אנחנו חלק מהבעלים של חברת החדשות.
יאיר פרץ: אני אענה לידידי – אותו טלפרומפטר מפורסם שהקריין קורא מתוכו, הוא לא דבר שאפשר להעביר אותו לצופה.
יאיר פרץ: בחלק גדול מהמקרים לא כתוב שם בדיוק מה הוא אומר ונכנסות גם הערות.
יאיר פרץ: בחלק גדול מהמקרים, חלק מה"אייטמים" מועברים הלאה ולא נכנסים לשידור, כי חסר זמן, כי אין תגובה, אז אי אפשר באופן אוטומטי להעביר.
יאיר פרץ: ההפך – החשש הגדול שלי זה להעביר אינפורמציה לא בדוקה ולהעביר דברים שלא באמת מתרחשים.
יאיר פרץ: מי כמוכם הרי רואה לא פעם ולא פעמיים שפתאום מקבלים הוראה באוזנייה תעשה כך ותעשה אחרת, ודמיין לעצמך שדווקא בכתובית יהיה מה שתוכנן קודם.
יאיר פרץ: יש לכך גם פתרון, אני לא חושב שצריך להגיד לא.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     כשחוק הקלות לחרש חוקק ב-1992, המגמה היתה התחלתית שאתם תכינו את עצמכם לקראת ההמשך.
יאיר פרץ: חיימון גולדברג:     היום, בשיטת השידור הדיגיטלית, להערכתי יש מקום לעשות איזשהו מפגש יותר מקצועי ולהביא הצעת חוק שמחייבת גם איך לעשות את זה ולא באופן גורף.
יאיר פרץ: אני מעריך שהנזק שעלול לקרות מעצם הריצה המהירה מדי – כי מ-25% ל-100% זו לא פשרה, זו ריצה קצת יותר מדי רחוקה ועלולה לעשות נזקים שאנחנו נקומם – אנחנו כמשדרים ואולי אפילו אתם – נקומם יותר מדי אוכלוסיות שנחייב אותן לעשות דברים שהם לא רוצים בכך כשיש אפשרות אחרת.
יאיר פרץ: אם לא היתה אפשרות אחרת , אני חושב שצריך היה למצוא את הפשרה.
יאיר פרץ: יש היום אפשרות אחרת.
יאיר פרץ: ההשוואה עם חוץ-לארץ היא השוואה רלוונטית וכדאי ללמוד מה קורה שם.
יאיר פרץ: היא לא בדיוק כפי שידידי אמר כאן, כלומר שהכל משודר עם כתוביות.
יאיר פרץ: אנחנו יודעים שבמדינות רבות באירופה, סרטים שמגיעים לא בשפה שדוברת את שפת המקור, כלומר נניח בסרט שמגיע לצרפת או לגרמניה ושהוא מדבר אנגלית, הם לא שמים כתוביות, הם עושים "דבינג", הם מביאים שחקנים שישחקו את התפקיד ויגידו את המלים עוד פעם.
יאיר פרץ: למה הם לא שמים כתוביות?
יאיר פרץ: כי הם לא רוצים מה שנקרא "ללכלך את המסך".
יאיר פרץ: הם לא מעלים על הדעת שסרט שמדבר צרפתית יקבל כתוביות בצרפתית.
יאיר פרץ: הם עושים טכנולוגיות מתוחכמות יותר שהצופה יוכל לבחור אם לראות את זה, אבל הם לא צורבים בסרט או בכל תוכנית דרמה באנגליה.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     מה עשיתם מ- 1992 עד היום?
יאיר פרץ: זבולון גורני:     יש כאן הטעייה של נתון שהוא פשוט לא  מדויק.
יאיר פרץ: ישגב נקדימון:     עורך-דין ישגב נקדימון, אני מייצג את חברת החדשות של ערוץ 2 ואני מבקש להאיר את עיניכם בכמה היבטים שנוגעים לפסקה (2) של הצעת החוק שנוגעת ספציפית לשידורי חדשות.
יאיר פרץ: חייבים להבין כי מי שלא נמצא בתוך זה, יכול לחשוב שהדברים מתנהלים אחרת, אבל חשוב שתדעו בדיוק איך הדברים מתנהלים.
יאיר פרץ: תוכניות חדשות – במיוחד המהדורה המרכזית, המגזינים הגדולים – הן תוכניות שהמתכונת הסופית שלהן איננה מושלמת עד דקות ספורות לפני מועד השידור והעליה לאויר, דהיינו גם ב- 7:50, גם ב- 7:55, גם ב- 7:59, לפעמים גם באמצע המהדורה עצמה, נכנסים תכנים חדשים לתוך השידור.
יאיר פרץ: כתבים לפעמים מסיימים להכין את הכתבה – בגלל סד הזמן הדוחק שהם נמצאים בו – שניות לפני העלייה לאוויר או תוך כדי שידור המהדורה עצמה.
יאיר פרץ: הטלפרומפטר שכאן הוזכר, הטקסט שקוראים הקריינים המגישים זה גם כן דבר שמתעצב ומשתנה עד לשניות האחרונות ולמגישים יש גם שיקול דעת לשנות את הנוסח תוך כדי שידור בהתאם להתפתחויות החדשותיות.
יאיר פרץ: לכן ברור שאי אפשר להכין מראש תרגום בכתוביות של תוכן מהדורת החדשות, על אחת כמה וכמה כאשר אנחנו מדברים עם משה נוסבאום שמדווח מגילה כשבאותו רגע יורים על גילה, כך שדבר שמתרחש תוך כדי השידור ברור שאי אפשר לתרגם לכתוביות.
יאיר פרץ: מ"מ  היו"ר יאיר פרץ:     ראיתי השבוע ראיון של דן שילון עם אחד הפוליטיקאים ושם הדברים המרכזיים היו מתחת בצורה יפה ולא תופסת את העין.
יאיר פרץ: ישגב נקדימון:     אדוני היושב ראש, זו בדיוק הנקודה שהתכוונתי להגיע אליה.
יאיר פרץ: כבר כיום, מתוך מודעות לבעיה של אנשים כבדי שמיעה וחרשים, במהדורות החדשות הכותרות מלוות לא בכיתוב בצורה של תרגום אבל בצורה של מה שנקרא בתעשייה שלנו "סטרייפ".
יאיר פרץ: דובר:     ראה CNN.
יאיר פרץ: דובר:     הרבה פחות מה- CNN.
יאיר פרץ: חיימון גולדברג:     אנחנו לא ערוץ חדשות, רבותי.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     המטרה והמגמה של כל היושבים כאן סביב השולחן היא למצוא דרך על מנת לאפשר לחרשים לראות כתוביות, להקל עליהם כדי שהם יהיו מעורים בכל התכנים – גם בתוכניות, גם בחדשות.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     בתנאי שזה לא יהיה בעוד עשר שנים.
יאיר פרץ: אנחנו מדברים משנת 1992.
יאיר פרץ: מה עשיתם מ- 1992?
יאיר פרץ: הרי יכולתם להתקדם לבד.
יאיר פרץ: זה שכתוב בחוק 25%, יכולתם לבוא ולהגיד – ההפך, אנחנו הולכים על 50%, הנה התקדמה הטכנולוגיה, אנחנו עושים.
יאיר פרץ: יכול להיות שאז לא היה צורך בהצעת החוק.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     חבר הכנסת משעני, מאחר שהנושא הגיע לשולחן הזה, אני מבטיחך דבר אחד – שכאן נעשה את כל המאמצים כבית המחוקקים יחד עם משרדי הממשלה, יחד עם המשדרים, על מנת להביא באופן המהיר ביותר לפתרון הבעיה הנוכחית.
יאיר פרץ: ישגב נקדימון:     כבר כיום, בלי חיוב חוקי – כי החובה הזאת כיום לא קיימת בחוק – כותרות המהדורה המרכזית מלוות ב"סטרייפים" שנותנים את תמצית הכותרות.
יאיר פרץ: שנית, גם בפיגועים אם תשימו לב, הדיווח מזירת הפיגוע מלווה ב"סטרייפים" שנותנים את תמצית ההתרחשות.
יאיר פרץ: יכול להיות שיש מקום להרחיב זאת אבל מכאן ועד להטיל חובה גורפת שכל המהדורה תתורגם לכתוביות – זה פשוט לא ישים ולא ניתן להיעשות.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     אתה אומר לא ישים.
יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     האם לא ניתן מבחינה מקצועית במקביל לאותו קריין חדשות שתשב קלדנית ותקליד?
יאיר פרץ: אחיה קמארה:     בטח שכן, זה מה שסיפרתי קודם.
יאיר פרץ: הייתי עכשיו באנגליה, שם יושבים ומקלידים.
יאיר פרץ: אתם מטעים את הציבור כשאתם אומרים שאין אפשרות לעשות את זה ואתם נתלים בעניין של הטלפרומפטר.
יאיר פרץ: אנחנו מדברים בארצות הברית ובאנגליה, שאלה לא ארצות שצורכות חדשות – יושבים שם שני תמלילנים ומקלידים את כל מה שנאמר.
יאיר פרץ: אני לא שומע ואני לא יכול להגיד אם זה 100% ממה שנאמר, אבל 90% ממה שנאמר ואתה יכול לקרוא בזמן אמת את מה שנאמר, וזה לא עולה הרבה כסף.
יאיר פרץ: מדובר באנשים מיומנים שעושים את זה.
יאיר פרץ: מבחינה טכנית זה אפשרי, עושים את זה בכל העולם.
יאיר פרץ: לגבי הדוברת שדיברה על הספורט, אני מצטער.
יאיר פרץ: כשהייתי באנגליה היתה האולימפיאדה של ה"סולט לייק סיטי", הם תמללו כל מילה בשידור וזה עניין אותי.
יאיר פרץ: אולי אותך לא מעניין ספורט, אבל אותי מעניין ספורט ורציתי לדעת מה קורה באולימפיאדה.
יאיר פרץ: ישגב נקדימון:     לפני שמעלים טענה, חבל לי שהשימוש בטרמינולוגיה של הטעייה זה השימוש שהחלטת לנקוט בו כי אף אחד לא מטעה כאן.
יאיר פרץ: העובדה היא שהמציאות הבינלאומית היא שאף רשת חדשות בעולם או מהרשתות המרכזיות – כי אני כמובן לא מכיר מה שנעשה בכל הרשתות כולן - ברשתות המרכזיות אין דבר כזה שיש תרגום סימולטני של מהדורה.
יאיר פרץ: אחיה קמארה:     בטח שיש.
יאיר פרץ: ישגב נקדימון:     סליחה, זה לא תרגום סימולטני.
יאיר פרץ: יש או את השיטה של ה"סטרייפים" שדיברתי עליה או בערוצים מיוחדים באמצעות טלוויזיה דיגיטלית יש לאנשים שיש להם בעיית שמיעה אפשרות לקבל את הטקסט ב- DELAY.
יאיר פרץ: אחיה קמארה:     לא נכון.
יאיר פרץ: ישגב נקדימון:     מילה אחת לגבי הצעת פתרון.
יאיר פרץ: אנחנו נמצאים במציאות של טלוויזיה רב-ערוצית, כל מי שמחובר ללווין או לכבלים יכול לקבל – על כך כמובן צריכה להתקבל החלטה – לייחד ערוץ נפרד לרשת הרב-ערוצית אליו יסופקו התכנים החדשותיים ושם כל אדם יוכל לקבל את התוכן באיזה תרגום שהוא רוצה לאיזו שפה שהוא רוצה – עם שפת סימנים, עם כתוביות.
יאיר פרץ: מרדכי משעני:     כמה זה יעלה לו?
יאיר פרץ: דובר:     רק חדשות?
יאיר פרץ: ישגב נקדימון:     אני מדבר על החדשות, אבל אפשר לחשוב גם על דברים אחרים.
יאיר פרץ: מדובר על ערוץ נפרד שבו אפשר יהיה לקבל את כל העזרים הללו.