GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גו'די וסרמן: בסעיף זה תע"ש - הנחיות הבאות המנהל הכללי של המשרד, תקנון לעבודה סוציאלי תע"ש כתוקפן מזמן לזהמן המצויות לעיון הציבור ולשכות לשירותים חברתיים ולשכות מחוזיות של המשרד.
גו'די וסרמן: (3) תיקון חוק הביטוח הלאומי.
גו'די וסרמן: בחוק הביטוח הלאומי נוסח משולב התשנ"א- 1995 בסעיף 57 יבוא: 1.
גו'די וסרמן: בסעיף קטן ג' אחרי המילים "שקיבלה לאימוץ" יבוא "או שקיבלה לטיפולה כאם אומנת במשפחת אומנה" וכן המילים "לרגל האימוץ" יבוא " או לרגל קבלת ילד למשפחת אומנה" ובסופו יבוא "או היום שבו נתקבל הילד לטיפול במשפחת אומנה ובלבד שאם נתקבל למשפחת אומנה ילד שמלאו לו 3 בטרם מלאו לו 10 שנים ישולמו דמי הלידה בעד תקופת זמן של 4 שבועות.
גו'די וסרמן: יתווסף סעיף 4 להצעת החוק שיוסיף סמכות לשר הפנים להתקין תקנות לגבי ילדים ממשפחת אומנה, לגבי ההנחה בארנונה או בסעיף הסמכה נפרד, או בתוך תוספת לסעיף המסמיך שקיים בחוק הסדרים במשק המדינה תיקוני חקיקה.
יאיר פרץ: מי בעד לעלות את זה?
יאיר פרץ: אתם מאשרים פה אחד.
עמיחי כץ: ב- 6 (ג) 2.
עמיחי כץ: "העובדת לא ניצלה חופשת לידה" לפי סעיף זה או לפי כל סעיף?
ג'ודי וסרמן: לא, בכלל.
יאיר פרץ: מה העלות של החוק?
עמיחי כץ: בלי ארנונה כמיליון וחצי.
עמיחי כץ: עם ארנונה אני לא יכול לומר.
ג'ודי וסרמן: אתה תוכל להעביר הערכה עם הארנונה?
עמיחי כץ: אם אני זוכר היטב מדובר ב- 300 משפחות, 150 בערך זכאיות לדמי לידה כפול דמי לידה המוצעים.
יאיר פרץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה והרווחה.
יאיר פרץ: אני מקדם בברכה את התלמידים מערד היושבים לימיני.
יאיר פרץ: על סדר היום הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון - סייגים לזכאות ולמלגה), התשס"ב - 2001 של חברות הכנסת נעמי חזן ומרינה סולודקין.
נעמי חזן: המצב היום הוא שיש כ- 128,000 משפחות חד-הוריות במדינת ישראל, אשר מתוכן 57% הם נתמכי הביטוח הלאומי בצורה זו או אחרת.
נעמי חזן: כרגע המשימה החברתית החשובה ביותר לגבי המגזר הזה לדעתי זה לתת תמריצים כדי לצאת ממעגל העוני.
נעמי חזן: מדובר בעיקר בנשים (כ- 95%) כדי לאפשר להן לצאת לעבודה ולהתפרנס בכבוד, לא רק בשביל עצמן ולא רק בשביל יכולת הפרנסה שלהן אלא גם משום שאישה עובדת שמחזיקה משק בית לבד זה מקרין גם על כל היחסים על הילדים.
יאיר פרץ: האם לגברתי יש נתונים כמה סטודנטים חד-הוריים קיימים?
נעמי חזן: אני לא מדברת על סטודנטים כרגע, אני רק מתארת את הבעיה בכללותה ואת הצרכים או האתגרים בעניין הזה.
נעמי חזן: אני חושבת שאין חולקים שרוצים לתת תמריצים לנשים, ובמיוחד למשפחות חד-הוריות, לצאת לעבודה.
נעמי חזן: נוצר אבסורד שאישה שמנסה לשפר את סיכוייה לעבוד על ידי זה שהיא משלימה בגרות או שהיא יוצאת להכשרה מקצועית על-תיכונית או הולכת לאוניברסיטה ורוכשת תואר היא מאבדת את הזכאות שלה לקצבת הבטחת הכנסה.
נעמי חזן: לכן מדינת ישראל, ביודעין או שלא, בעצם מעודדת אישה להישאר בתוך מעגל העוני בלי לאפשר לה לרכוש את הכלים שיאפשרו לה לצאת מהמצב הזה.
נעמי חזן: לכן חברת הכנסת מרינה סולודקין ואנוכי, אחרי הרבה מאוד התייעצויות כיושבות ראש במשותף של השדולה של חברי כנסת למען משפחות חד-הוריות, החלטנו להגיש הצעת חוק שתאפשר המשך קבלת הבטחת הכנסה בזמן לימודים כתמריץ לצאת לעבודה ולהיכנס לכוח העבודה במדינת ישראל.
נעמי חזן: אני חושבת שיש בעניין הזה גם חיסכון אדיר למשק הישראלי ואני אסביר מדוע.
נעמי חזן: מתן התמריץ היום מגביר את הסיכויים בהמשך לכך שהנשים האלה לא תמשכנה להיות נתמכות של אוצר המדינה.
נעמי חזן: לכן ההשקעה היא נכונה משום שהיא מאפשרת לנשים לרכוש מקצוע, ומכאן גם להתחיל לעבוד בצורה מכובדת.
נעמי חזן: אם אתם חושבים שהרעיון שלנו מרחיק לכת אני רוצה לומר שתי הערות שוליים: הערה ראשונה - בבריטניה הגדולה יש בעיה מאוד דומה והם יזמו רפורמה כוללת בנושא של התייחסות למשפחות חד-הוריות.
נעמי חזן: אני מציעה מאוד למי שלא מכיר ברפורמה הזאת להתעמק בה.
נעמי חזן: הם עשו תוכנית הקרויה: new deal, הם נותנים תמריצים הרבה יותר מרחיקי לכת מאלה שאנחנו מציעות בהצעת החוק הזאת.
נעמי חזן: יש ניסיון מאוד חיובי בחוץ לארץ בנושאים האלה.
נעמי חזן: הערה שניה - ההתנגדות של משרד העבודה והרווחה להצעה הזאת איננה נראית לי כלל ועיקר משום שאני מבינה שבמוסד לביטוח הלאומי ובמוסד העבודה והרווחה דנו בדיוק באותה תוכנית.
נעמי חזן: אם דנים באותה תוכנית ובאותו רעיון אז מדוע לא לתמוך בחקיקה?
נעמי חזן: מכאן אני מאוד מבקשת אדוני שאנחנו ננהל דיון מעמיק אבל גם שנאשר את הצעת החוק הזו לקריאה ראשונה.
מרינה סולודקין: אני רוצה לומר שבישיבות שלנו עם המשפחות החד-הוריות אנחנו שמענו מהגברת אורנה ורקוביצקי, שהיא מייצגת את הביטוח הלאומי, שהם בסופו של דבר החליטו בעד.
אורנה ורקוביצקי: אני אמרתי שאנחנו מסכימים לגיבוש המלצות, לא אמרתי הם החליטו כי זה לא עבר שום החלטה של מישהו.
מרינה סולודקין: אבל הבנו שיש הבנה בסיסית שזה דבר נכון וצודק, ושזה דבר שמאפשר למשפחות חד-הוריות במשך זמן מספיק קצר לעמוד על רגליהם ולא לחזור לעולם לביטוח הלאומי.
כרמית נאור: בהתאם להמלצה בתקנות היום נשללת הזכאות לגמלה למי שלומד במוסד לימודים גם אם הלימודים מתקיימים רק בימי שישי או בערב, כלומר מחוץ לשעות העבודה הרגילות.
כרמית נאור: כעת התחילו להתגבש המלצות ממש ראשוניות.
תמר גוז'נסקי: את יכולה להסביר לנו את ההגיון בהבנות האלה, מה אכפת למוסד שמישהו לומד ביום שישי?
כרמית נאור: זה המצב הקיים היום.
יאיר פרץ: היא אומרת שאפילו בימי שישי, שזה לא יום עבודה.
כרמית נאור: מתוך הכרה שייתכן ויש מקום לעזור למי שנמצא בתוך מעגל העוני לקבל הכשרה מקצועית שתעזור לו או למצוא עבודה, או לחילופין למצוא עבודה בשכר יותר גבוה (הכוונה לאלה שמקבלים השלמה לפי החוק), המוסד התחיל לגבש איזה שהם המלצות.
כרמית נאור: ההמלצות האלה למעשה עוד לא עברו אישור סופי במוסד, וגם לא עברו אישור של הממשלה.
כרמית נאור: אני רק אזכיר שהממשלה בוועדת השרים התנגדה להצעה.
כרמית נאור: אני רוצה להסביר בקווים רחבים את ההצעות שלנו.
כרמית נאור: מי שפטור ממבחן תעסוקתי וגילו מעל 35 ויש עמו ילדים לא תישלל זכאותו לגמלה ובלבד שלפני התחלת הלימודים הוא קיבל גמלה במשך שנתיים מהמוסד והלימודים יאושרו לו לתקופה מסוימת, ככל הנראה שנתיים או שלוש.
יאיר פרץ: לגבי מי מדובר, גברתי?
כרמית נאור: מי שפטור ממבחן תעסוקתי, לדוגמה אמהות לילדים עד גיל 7, יוכל ללמוד בכל שעות היום ללא הגבלה בלימודי ערב או לימודים רק ביום שישי.
כרמית נאור: התנאים הם שהם בני 35 ומעלה עם ילדים,
נעמי חזן: מה ההגיון בגיל 35?
כרמית נאור: המטרה של הגמלה היא לא לסייע לסטודנט לקבל איזשהו אמצעי קיום.
כרמית נאור: יכול להיות שיש מקום לתת מלגות, אמצעי לקיום, אבל זה לא העניין של החוק שאנחנו מדברים עליו עכשיו.
כרמית נאור: בגלל ההכרה שבאמת לימודים ו/או הכשרה מקצועית יכולים לסייע לצאת מתוך המעגל הזה רוצים לאפשר לקבוצה מסוימת כרגע לצאת וללמוד ולקבל את הגמלה.
כרמית נאור: המחשבה היא שזאת תהיה הוראת שעה של תיקון לתקנות רק לשנה.
כרמית נאור: כלומר, אנחנו רוצים לבחון באמת את ההשלכות.
נעמי חזן: איך תבדקו את זה לשנה אם לימודים אקדמאים זה שלוש שנים?
כרמית נאור: זה לא רק לימודים אקדמאים.
כרמית נאור: יש לימודי תעודה, יש הכשרה מקצועית.
נעמי חזן: אבל בכל זאת: איך אפשר לבדוק את זה בשנה?
נעמי חזן: סליחה שאני מגיבה בצורה כזאת אבל זה לא רציני.
כרמית נאור: לגבי מי שמחויב למבחן תעסוקתי הכללים שייקבעו: גיל מעל 35 ושיש עמו ילדים, ולא תישלל זכאותו לגמלה בלבד שהוא קיבל שנתיים בתכוף להתחלת הלימודים גמלה להבטחת הכנסה ושהוא עובד משרה מלאה בשכר נמוך, ואז הוא לומד בשעות שאינן שעות לימודים.
כרמית נאור: תקופת הלימודים תוגבל לבין שנתיים לשלוש ואם הוא עובד במשרה מלאה בשכר נמוך ו/או דורש עבודה שהלימודים יהיו לא בשעות העבודה המקובלות או בימי שישי, ובלבד שהוא לא יסרב לעבודה בגלל הלימודים.
יאיר פרץ: האם יש לגברתי לימודים לגבי מספר הנשים החד-הוריות הזכאיות או היכולות ללמוד בלימודים אקדמאים?
מרים שמלצר: יש לנו בערך 50,000 נשים בתוך המערכת, יש עוד 70,000 בחוץ.
מרים שמלצר: בערך ל- 40% מתוכן יש פוטנציאל של השכלה של 12 שנות לימוד, אנחנו יודעים מה ההשכלה שלהן.
מרים שמלצר: לפי הנתונים של הלשכה לסטטיסטיקה עוד 50% מתוכן ממשיכות ללמוד.
מרים שמלצר: מדובר בערך על כ- 9000 נשים.
מרים שמלצר: כמה תממשנה את זה?
מרים שמלצר: אנחנו לא יודעים.
מרים שמלצר: מדובר בהרבה כסף אם כל ה- 9000 תממשנה, בלי לדבר על אלה שאולי תיכנסנה מבחוץ בזמן הלימודים כדי לקבל גמלה וללמוד.
נעמי חזן: עשיתם תחשיב כמה עולה להמשיך את הבטחת ההכנסה או השלמת ההכנסה ל- 4 או 5 שנים לעומת להמשיך את אותה ההקצבה לכל החיים?
מרים שמלצר: אף אחד לא מבטיח שהן יצאו לעבודה.
מרים שמלצר: אם התנאי יהיה שהן יקבלו את ה- 4 שנים לעומת כל החיים זה משהו אחר.
יאיר פרץ: מה עם אדם שמקבל הבטחת הכנסה ורוצה לעשות קורס הכשרה מקצועית נקודתי ללמוד.
יאיר פרץ: האם הוא זכאי בתקופה הזאת לקבל הבטחת הכנסה?
אורנה ורקוביצקי: לפי המצב החוקי היום אם הוא לומד קורס כלשהו עד 12 חודשים, אם הוא לא חייב במבחן תעסוקה, זה לא שולל זכאות.
אורנה ורקוביצקי: אלה שחייבים במבחן תעסוקה, הזכאות שלהם תלויה בשיתוף פעולה בהתייצבות בלשכה וחיפוש עבודה, אם הם לומדים בקורס ששירות התעסוקה הפנה אותם אליו במסגרת משרד העבודה והרווחה הוא יהיה זכאי כל עוד הוא לומד בקורס הזה.
יאיר פרץ: בשוק הפרטי רק 12 חודשים זה לא שולל זכאות.
אורנה ורקוביצקי: מי שחייב להתייצב זה רק קורס דרך הלשכה.
יאיר פרץ: מה ההגיון של זה?
יאיר פרץ: אם יש את אותו קורס למשרד העבודה והרווחה כמו בשוק הפרטי מקבל הקצבה יפנה לקורס העבודה והרווחה.
יאיר פרץ: אבל אדם שמצא קורס שלא קיים במסגרת של שירות התעסוקה, למשל קורס יזמות עסקית שלא קיים ברשימה של העבודה והרווחה, למה לא לאפשר לאותו אדם לקבל את הקורס הזה?
אורנה ורקוביצקי: אני לא הסברתי את עצמי נכון.
אורנה ורקוביצקי: חייב במבחן תעסוקה זה כל האוכלוסייה הבריאה, שאין לה מגבלות רפואיות, ואם יש להם ילדים בתנאי שהילד הקטן מלאו לו גיל 7.
אורנה ורקוביצקי: האוכלוסייה הזאת חייבת במבחן תעסוקה.
אורנה ורקוביצקי: מי פטור ממבחן תעסוקה?
אורנה ורקוביצקי: הורים לילדים שהקטן ביניהם עדיין לא מלאו לו 7, בין אם זה אם נשואה או הורה יחיד.
אורנה ורקוביצקי: האוכלוסייה שפטורה ממבחן תעסוקה יכולה ללמוד כל קורס שהוא עד 12 חודשים ועדיין הגמלה שלה לא נשללת.
אורנה ורקוביצקי: האוכלוסייה שכן חייבת במבחן תעסוקה, כל עוד קיימת זיקה של מבחן תעסוקה ללשכת התעסוקה זה הבסיס של חוק הבטחת הכנסה.
אורנה ורקוביצקי: גם לעניין חיפוש עבודה עדיין אין שום תיקון בחוק הבטחת הכנסה שדרישת עבודה בחברות כוח אדם פרטיות מקנה זכאות לגמלה.
אורנה ורקוביצקי: היום החוק מושתת על זיקה בין הביטוח הלאומי לבין שירות התעסוקה.
אורנה ורקוביצקי: אם רוצים לבטל את זה זה רפורמה שמוצעת.
תמר גוז'נסקי: הקורסים של שירות התעסוקה הם כולם בשוק הפרטי ואתם משלמים.
תמר גוז'נסקי: אין לכם קורסים שלכם.
אורנה ורקוביצקי: זה לא קורסים שלנו, זה קורסים של משרד העבודה.
תמר גוז'נסקי: זה קורסים פרטיים לגמרי שרק משרד העבודה משלם.
תמר גוז'נסקי: למשרד העבודה יש בתי ספר?
תמר גוז'נסקי: את ההפרטה עשיתם מזמן.
יעל אנדורן: אני רוצה לצאת מתוך נקודת הנחה שהמטרה של הצעת החוק זה לשלב יותר אנשים בשוק העבודה, בין אם זה אימהות חד-הוריות ובין אם זה אנשים אחרים.
יעל אנדורן: אני רוצה שיהיה ברור שזו גם הכוונה של האנשים מטעם הממשלה וגם של משרד האוצר שכמה שיותר אנשים יצאו ממעגל מקבלי הקצבאות ויהיו משולבים בשוק העבודה.
יעל אנדורן: השאלה היא אם הצעת החוק זה הדרך הנכונה לעשות את זה.
יעל אנדורן: לצערי מה שראינו בעשור האחרון בענף הבטחת הכנסה באופן ספציפי זה לא רק שלא יותר אנשים השתלבו בשוק העבודה אלא הגידולים בענף הם בין 10-13%.
תמר גוז'נסקי: וכמה היה הגידול באבטלה בתקופה הזאת?
תמר גוז'נסקי: את לא יכולה להביא נתון אחד בלי השני.
יעל אנדורן: הגידולים בענף הבטחת הכנסה הם בלי קשר למה שקורה לשיעורי האבטלה.
יעל אנדורן: באמצע שנות ה- 90' הייתה ירידה תלולה בשיעורי האבטלה במשק ועדיין ראינו גידולים מאוד משמעותיים בענף הבטחת הכנסה.
יעל אנדורן: הנתונים הם נתוני הביטוח הלאומי, אף אחד לא יכול לחלוק עליהם.
יעל אנדורן: ענף הבטחת הכנסה גדל בין אם המצב הכלכלי במשק משתפר או לא.
יעל אנדורן: זה נתונים, אין פה ויכוח, זה העובדות.
יעל אנדורן: לצערי הכנסת, ואולי גם הממשלה, בעצם יצרנו מצב שבו מאוד קשה לפרט לצאת מהבטחת הכנסה.
יעל אנדורן: בדרך כלל פרט שיוצא לשוק העבודה מצבו הכלכלי מורע, לאור הגמלה שהוא מקבל בהבטחת הכנסה, והשורה של ההטבות שנלוות לזה: בין אם זה סיוע בשכר דירה במידת הצורך, בין אם זה הנחה בתחבורה ציבורית או ארנונה.
יעל אנדורן: זאת שורה שלימה של הטבות שנכללות בתוך ענף הבטחת הכנסה.
יעל אנדורן: אני לא חושבת שאף אחד יתכוון לזה שבמקום שאנשים יצאו מענף הבטחת הכנסה הם נכנסים ונשארים שם.
יעל אנדורן: לפני עשור משך השהייה הממוצע היה 22 או 24 חודשים, היום הוא 32 חודש.
יעל אנדורן: זאת אומרת שהרבה יותר אנשים נכנסים לאותו ענף וגם הרבה יותר אנשים לא יוצאים אלא נשארים שם תקופה יותר ארוכה.
יעל אנדורן: הזכירה פה חברת הכנסת חזן את הרפורמה שנעשתה באנגליה ושנעשתה בשורה של ארצות אחרות.
נעמי חזן: לא בצורה כל כך מסודרת כפי שהיא נעשתה בבריטניה ולכן אני מבקשת שתבדקו את זה מההתחלה ועד הסוף.
יעל אנדורן: זאת באמת בעיה שמטרידה גם בהיבט הכלכלי וגם בהיבט החברתי ועוד שורה של היבטים ולכן הטיפול בבעיה צריך להיות טיפול שיביא אנשים לא להיכנס למעגל הזה בכלל.
נעמי חזן: אבל הם כבר נמצאים שם!
יעל אנדורן: יש החלטת ממשלה על התחלה של תכנון של תוכנית שתיתן איזשהו טיפול כולל למי שנמצא בהבטחת הכנסה.
יעל אנדורן: מה זה טיפול כולל?
יעל אנדורן: אם אנחנו מדברים על משפחה חד-הורית, אם חד-הורית צריכה מצד אחד אותה הכשרה שתהיה לה בשביל לצאת לשוק העבודה, מצד שני אולי היא צריכה סיוע בטיפול בילדים שאין לה היום, מצד שלישי אולי היא צריכה הסעה למקום העבודה.
יעל אנדורן: זאת אומרת שאותה אישה צריכה טיפול כולל והוליסטי ואנחנו מסכימים על זה.
יעל אנדורן: בדרך כלל משרד האוצר הידוע בזה שבולם יוזמות היוזמה הזאת אנחנו חושבים שהיא מאוד חשובה, גם אם היא תהיה כרוכה בעלות תקציבית.
יאיר פרץ: כשהאוצר אומר כזה דבר אני מתחיל לחשוד.
יעל אנדורן: חושדים באוצר אבל צריך להבין פה שאנחנו רואים את העניין לא רק מנקודת הראות התקציבית של העלויות המאוד גבוהות של הגמלאות האלה במוסד לביטוח לאומי.
יעל אנדורן: אנחנו רואים גם את המחיר שמשק משלם בזה ששיעור ההשתתפות בכוח העבודה במדינת ישראל הוא מהנמוכים בעולם, וזה בעייתי.
יעל אנדורן: בנוסף לזה אנחנו חושבים שהגידול הזה במספר מקבלי הבטחת הכנסה, בייחוד אימהות חד הוריות, יש בזה פגיעה גם באם חד-הורית עצמה בזה שהיא לא משולבת בשוק העבודה, בזה שהיא לא כל בוקר קמה והולכת לעבודה.
יעל אנדורן: אני מנסה לשכנע את הוועדה שהאינטרס שלנו הוא באמת לשלב את אותה אוכלוסייה.
תמר גוז'נסקי: אז למה את נגד החוק?
יעל אנדורן: האינטרס שלנו הוא באמת לשלב את אותה אוכלוסייה בשוק העבודה.
מרינה סולודקין: בלי השכלה.
יעל אנדורן: השכלה היא אמצעי אחד, זה לא חייב להיות האמצעי היחיד.
יעל אנדורן: ההשכלה האקדמית היא אמצעי אחד, היא לא האמצעי היחיד.
נעמי חזן: זה לא רק האקדמיה, אגב.
יעל אנדורן: אפשר לקבל הכשרה מקצועית או הכשרה ליציאה לשוק העבודה בכל הרמות.
יעל אנדורן: זאת באמת נקודה שולית.
מרינה סולודקין: זאת נקודה חשובה!
יעל אנדורן: כשאנחנו יושבים ומנסים לנתח את ההצעה אני חושבת שההצעה הזאת יכולה להביא למצב הפוך.
יעל אנדורן: הרי אנחנו יודעים שהמעגל של הבטחת הכנסה הוא מעגל מאוד מפתה.
יעל אנדורן: כל המכלול הכולל שאנחנו נותנים היום בתוך מעגל הבטחת הכנסה הוא מעגל שקשה יותר לצאת ממנו מאשר להיכנס אליו.
יעל אנדורן: אני גם מטפלת בתחום של השכלה גבוהה במשרד האוצר ולדעתי יהיה יותר נכון לבוא ולטפל בנקודה הספציפית הזאת מהנקודה של שוק ההשכלה הגבוהה ולא לקשור את זה עם הנושא של הבטחת הכנסה.
תמר גוז'נסקי: יש לכם איזה חוק של השכלת חינם לחד-הוריות?
יעל אנדורן: אני חושבת שלדרך הנכונה להתמודד עם זה יש שני צדדים: מצד אחד לתת טיפול כולל לכל האוכלוסייה שנמצאת במערכת הבטחת הכנסה, ובמיוחד לאימהות חד-הוריות שלחלק גדול מהן יש פוטנציאל להשתלב בשוק העבודה והן יכולות לעשות את זה.
יעל אנדורן: לתת פה טיפול שמטפל בכל המרכיבים, לא רק במרכיבים של ההשכלה האקדמית.
יעל אנדורן: מצד שני אם רוצים לטפל בנושא הספציפי של השכלה אקדמית לאותה אוכלוסייה צריך לטפל בזה דרך מערכת ההשכלה הגבוהה, דרך מערך הסיוע בהיבט הזה.
יעל אנדורן: אז לא נותנים לאנשים או למשפחות חד-הוריות תמריץ להיכנס למערכת הבטחת הכנסה.
יעל אנדורן: אני מוכנה להציע לוועדה שאנחנו, יחד עם המערכת להשכלה, נקיים דיון איך אנחנו עוזרים לסייע בהיבט הזה מהמישור של המערכת להשכלה הגבוהה.
יעל אנדורן: באשר לנושא של הבטחת הכנסה צריך למצוא לזה טיפול, אנחנו בעד.
יעל אנדורן: אני יודעת שזה נותן לאנשים לחשוד אבל אני בטוחה בנכונות כוונתנו לקדם את זה אבל בטיפול כולל, לא רק בטיפול של השכלה.
יאיר פרץ: האם תתנגדו לפתוח ערוץ נוסף, לפתוח לכל אם חד-הורית שנמצאת בקטגוריה של הבטחת הכנסה הכשרה לתקופה של שנתיים ושלוש שנים, ואז לתת להם גמלת קיום לתקופת ההכשרה?
יעל אנדורן: אני מכירה קצת את המערכת של הבטחת הכנסת וגם את המערכת להשכלה גבוהה ולדעתי מכיוון שהמערכת להבטחת ההכנסה היא מערכת מורכבת מאוד, וקשה מאוד לאנשים שנכנסים אליה לצאת מזה.
יאיר פרץ: אני רוצה לקחת את הפול הכללי של כל האימהות החד הוריות המקבלות הבטחת הכנסה ולפתוח להן מסלול הכשרה של שנתיים או שלוש.
יעל אנדורן: אפשר לחשוב על איך עושים תוכנית שמעודדת נשים חד-הוריות לרכוש השכלה.
יעל אנדורן: אני לא באה בלי תשובות, אני לא אומרת שלא צריך להתמודד עם זה אבל אני חושבת שהדרך לעשות את זה היא לא דרך הביטוח הלאומי, היא לא דרך הבטחת הכנסה.
יאיר פרץ: הכוונה היא לא דרך הבטחת הכנסה.
יעל אנדורן: אנחנו לא מדברים על ענף הבטחת הכנסה אלא דרך סיוע לאותן אימהות חד-הוריות.
תמר גוז'נסקי: איזה סיוע?
תמר גוז'נסקי: מה זה סיוע?
יעל אנדורן: אני רוצה לתת דוגמה.
יעל אנדורן: יכול להיות שיש אימא חד הורית שעובדת.
יעל אנדורן: יכול להיות שיש כמה שמשולבות בשוק העבודה, אותן אנחנו לא רוצים לעודד לרכוש השכלה גבוהה?
יעל אנדורן: כאשר אנחנו עושים את זה דרך המערכת להשכלה גבוהה אנחנו לא עושים את ההבחנה הזאת בין מי שנמצא בתוך מערכת הגמלאות של הביטוח הלאומי, אנחנו עושים סיוע דרך המערכת הזאת, זה יכול להיות במלגות.
יעל אנדורן: אין לי כרגע תוכנית מגובשת, צריך לשבת יחד ולגבש את התוכנית, זה נעשה באמצעות מערכת ההשכלה ולא באמצעות הביטוח הלאומי.
נעמי חזן: אני מאוד בעד הגישה ההוליסטית אבל כל גישה הוליסטית יש לה גם נקודת התחלה.
נעמי חזן: אני תיכף העביר לך ניסיון לגישה יותר הוליסטית כשנקודת ההתחלה זה בדיוק העברת הצעת החוק הזו.
נעמי חזן: אני דווקא מברכת על הגישה היותר פתוחה - ואני לא אומרת את זה בציניות - אבל אני עדיין נאחזת בעובדה שצריך להתחיל באיזשהו מקום.
נעמי חזן: המקום הנכון להתחיל בו זה בדיוק במקום הזה.
יעל אנדורן: זה עדיין פחות מ- 40% מהאוכלוסייה שיש להם בי.
יעל אנדורן: איי.
נעמי חזן: כשנגיע ל- 90% נוכל 'לנוח על זרעי הדפנה'.
נעמי חזן: יש לנו אינטרס מובהק לעלות באופן כללי את הרמה, מה גם שאנחנו יודעים במה מדובר.
נעמי חזן: העידן שהבגרות זה כרטיס כניסה רציני לשוק העבודה תם.
תמר גוז'נסקי: אני מבקשת להעיר שכל ניסיון לגרור את זה להשכלה הגבוהה זה לקבור את זה.
תמר גוז'נסקי: אם אתם ב- 10 השנים הקרובות תחוללו עוד איזשהו מהפך בהשכלה הגבוהה זה יהיה מאוד מעניין.
תמר גוז'נסקי: אנחנו רוצים לצאת מהנחה שאנחנו מטפלים באוכלוסייה שלא יכולה, בשל תנאיה, להגיע להשכלה גבוהה בלי עזרת החוק הזה.
תמר גוז'נסקי: מי שיש לו ירושה גבוהה מהאבא, מי שיש לו הכנסות מרכוש, גם אם היא חד-הורית תשיג את ההשכלה הגבוהה.
תמר גוז'נסקי: האוכלוסייה הזאת הרי לא צריכה.
תמר גוז'נסקי: לכן אני לא חושבת שנקודת המוצא צריכה להיות שאוניברסיטה תשאל כל אחת אם היא חד-הורית או לא חד-הורית כשהשאלה של חד-הוריות היא שאלה מסובכת מאוד מבחינה משפטית.
תמר גוז'נסקי: אבל מה?
תמר גוז'נסקי: תלכו לעזור לחד-הורית רק בגלל שהיא חד-הורית והוריה עשירים ויכולים לספק לה את הכל?
תמר גוז'נסקי: אתם תבואו ותגידו שצריך מבחני הכנסה ותגידו ואז תגיעו לקבוצה הזאת בדיוק.
תמר גוז'נסקי: בשביל מה ללכת כך כשאפשר ללכת ישר לקבוצה מוגדרת וידועה.
תמר גוז'נסקי: והיה ואחרי זה אפשר להרחיב אותה לקבוצות נוספות זה יהיה מעניין מאוד ונחמד מאוד.
תמר גוז'נסקי: אני רוצה לומר שהגידול בהבטחת הכנסה היה בין היתר עם הגידול בעליה, ועם המספר הגדול מאוד של אנשים שהגיעו בני 50 פלוס שלא יכלו להשתלב בשוק העבודה.
יעל אנדורן: הגידול הגדול במחצית השניה של שנות ה- 90', כשהייתה ירידה בעליה.
יעל אנדורן: שיעור הגידול אצל הישראלים הוא יותר גדול מאשר אצל העולים.
תמר גוז'נסקי: תבדקו את כל הנתונים.
תמר גוז'נסקי: יש ניסיון להגיד שבחברה הישראלית צומחת שכבה פרזיטית.
תמר גוז'נסקי: אני קיבלתי מכתב ממנהלת חשבונות בעיר מגוריי שכותבת לי כך: "פוטרתי לפני חצי שנה כי סגרו את העסק שעבדתי בו.
תמר גוז'נסקי: כחצי שנה חיפשתי עבודה, הלכתי לשירות התעסוקה תמיד ומעולם לא הוצעה לי עבודה בשירות התעסוקה.
תמר גוז'נסקי: אמרתי להם אני מוכנה לעבוד בכל עבודה לא רק במקצוע שלי, ובכל זאת לא הוצעה לי עבודה".
תמר גוז'נסקי: עכשיו היא גמרה את השישה חודשים, בעלה עובד באיזושהי עבודה חלקית, היא לא יכולה לקבל הבטחת הכנסה.
תמר גוז'נסקי: את יכולה להבטיח לה שתהיה לה עבודה?
תמר גוז'נסקי: על מה את מדברת?
תמר גוז'נסקי: על איזה שוק עבודה את מדברת?
תמר גוז'נסקי: במיוחד לנשים בנות 40 פלוס השוק מצומצם ביותר.
מרינה סולודקין: אני רוצה לומר שכל רעיון של חוק זה מציאות.
מרינה סולודקין: במשך שש שנים פנו אלי עולות חדשות חד-הוריות שרוצות לסיים את הלימודים.
מרינה סולודקין: אין לו יכולות ללמוד אם אין להם קצבה.
מרינה סולודקין: לי נראה מאוד מוזר ואני לא מתרגלת לזה שהשכלה גבוהה זה רק לעשירים.
מרינה סולודקין: אנחנו לא צריכים לאפשר את זה בכל מקום.
חנה מרגלית: אני מהפורום הארצי של משפחות חד-הוריות.
חנה מרגלית: זה הוא פורום של ארגונים שהתארגנו לנושא של הכשרה בתעסוקה.
חנה מרגלית: הגיעו לאוזננו שמועות שהולכים להוריד את גיל הילדים למבחן ההכנסה מגיל 7 לגיל 3 חודשים, בתמיכת האוצר שמאוד תומך בלימודים.
חנה מרגלית: על פי הפרמטר של גיל 35, האם החד-הורית צריכה להתחיל את החד-הוריות שלה בגיל 28.
חנה מרגלית: מה קורה אם יש סטודנטית שנקלעה למצב של חד-הוריות בגיל אחר?
חנה מרגלית: המשפחה החד-הורית כל הזמן מצטיירת בעיני התקשורת ובעיני כולם כמשפחה מסכנה, כל פעם שיש דוח עוני ישר קופצים על המשפחות החד-הוריות: זה לא נכון!
חנה מרגלית: המשפחות החד-הוריות הן גם משפחות של אנשים עם השכלה, עם אנשים עם רמה גבוהה, זה לא נכון לתפוס אותנו בצורה כזו.
יאיר פרץ: האם יש לביטוח הלאומי נתונים על העלייה במקבלי הבטחת הכנסה?
תמר גוז'נסקי: צריך להזכיר שהבטחת הכנסה כולל גם השלמת הכנסה.
תמר גוז'נסקי: זאת אומרת שכל מי שעוברת לעבודה חלקית, כל מי שמועסקת בחברה קבלנית בחלק מהזמן גם היא נכנסת למערכת הזאת כי זה גם השלמה.
תמר גוז'נסקי: הרבה נשים עובדות נמצאות במערכת למרות שהן עובדות בגלל שכרם הנמוך.
אורנה ורקוביצקי: אני רציתי להדגיש שמה שהתגבש אצלנו בביטוח הלאומי זה ראייה יותר כוללנית ממה שהוצע פה היום.
אורנה ורקוביצקי: מה שהוצע פה היום זה לא לשלול גמלה להבטחת הכנסה לאם חד-הורית או אם נשואה, או הורה יחיד שיש להם ילד עד גיל 7.
אורנה ורקוביצקי: אנחנו אומרים שלימודים לא ישללו זכאות אבל לא רק מחד-הוריות, ולא רק אמהות נשואות שיש להם ילדים עד גיל 7 אלא לכלל האוכלוסייה, כאשר אנחנו מפרידים בתנאי הלימודים בין אלו שחייבים במבחן הכנסה.
תמר גוז'נסקי: מה זה כלל האוכלוסייה, כל הסטודנטים יקבלו הבטחת הכנסה?
אורנה ורקוביצקי: אלו שחייבים במבחן תעסוקה, זה כולל אמהות חד-הוריות ואמהות נשואות שלקטן ביניהן מלאו 7 שנים, היום על פי חוק חייבות בהתייצבות בלשכת העבודה למציאת עבודה.
אורנה ורקוביצקי: אנחנו אמרנו שגם לאוכלוסייה הזאת אנחנו רוצים לא לשלול זכאות אם הם לומדים אבל בתנאי שהלימודים שלהם מתקיימים בשעות אחר הצהרים או בערב, שלא יפריעו להם להיות זמינים לעבודה כי החוק מחייב אותם בעבודה כשמלאו לילד 7 שנים.
אורנה ורקוביצקי: אנחנו רוצים להחיל את זה גם לאוכלוסייה הזאת, גם לאוכלוסייה שמקבלת השלמת הכנסה בתנאי שהם עובדים במשרה מלאה אם הם לומדים בשעות אחר הצהרים או הערב שלא נשלול להם את הזכאות לגמלה להבטחת הכנסה.
אורנה ורקוביצקי: כדי למנוע ניצול לרעה, וכדי שלא הסתננו למערכת התמיכה סטודנטים למיניהם קבענו את הכלל של שנתיים או שלוש לפחות שקיבלו הבטחת הכנסה לפני התחלת הלימודים.
אורנה ורקוביצקי: אנחנו חושבים שבדרך הזאת אנחנו נמנע כניסה של סטודנטים רגילים להבטחת הכנסה.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת שאם הביטוח הלאומי הולך להציע רפורמה כזו החוק הזה ויישומו יהיה בגדר פילוט.
תמר גוז'נסקי: זאת אומרת שמדובר רק בהורים שהילד הצעיר שלהם יהיה למטה מגיל 7, ולכן זה מצמצם את הנושא ובינתיים הביטוח הלאומי ירחיב וילמד את הנושא.
יאיר פרץ: כם אני רוצה לסכם.
יאיר פרץ: קודם כל אני מברך את המציעות על היוזמה.
יאיר פרץ: כאדם שמקבל את כללי המשחק בבית הזה אני יודע שאם נלך במסלול הרגיל זה יפול בממשלה ואז לאף אחד לא תצמח ישועה מהעניין הזה ועולם כמנהגו ימשיך לנהוג.
יאיר פרץ: מאחר והתרשמתי גם מהאוצר וגם מהמוסד לביטוח לאומי שמתגבשות עצות, כל אחד בצדו הוא, אני מציע שלקראת הישיבה הבאה תפגשנה המציעות ביחד עם אנשי המוסד לביטוח לאומי עם אנשי האוצר לבחון את המכלול הזה ולהביא דבר שאפשר להביא בו תועלת.
נעמי חזן: אני מודה לך על ההצעה אדוני אבל תאמין לי שבמקרה הזה, שלא במקרים האחרים תמיד, היו התייעצויות אין ספור, פגישות אין ספור, כנסים וכולי.
נעמי חזן: אני רואה בהצעת החוק הזו בין היתר זרז לכוונות טובות שהוצהרו כבל עם ועדה כבר די הרבה שנים אבל לא מומשו ולכן אני מבקשת ממך כן לאשר את זה לקריאה ראשונה.
נעמי חזן: אנחנו מתחייבות לשבת אחרי האישור עם המוסד כדי לראות מה אנחנו יכולים לסכם בינינו.
יאיר פרץ: יש איזה נכונות, בואו ניתן את הההזדמנות.
נעמי חזן: ההזדמנות הזאת קיימת.
נעמי חזן: אני מבקשת הצבעה בעניין הזה ועד שהגברת נגה אנטבי תכין את זה לקריאה ראשונה יהיה הרבה זמן.
יאיר פרץ: אני מכבד ומקבל את גישתך ואני מבין.
יאיר פרץ: מתוך חשש אמיתי וכן שתוטל משמעת קואליציונית לדבר הזה וזה יפול בקריאה ראשונה אני מציע לקיים עוד דיון.
נעמי חזן: הנשים האלה לא יכולות לחכות עד אין סוף.
נעמי חזן: הצעת החוק הזאת קיימת כבר שנים.
נעמי חזן: אני מרגישה שיש התעללות כמעט.
נעמי חזן: כל פעם מבקשים מאתנו להתייעץ.
יאיר פרץ: אני מקבל את ההצעה של היועצת המשפטית לוועדה ואנחנו נקיים ישיבה לפני הפגרה בנושא הזה ועד אז אני מתכוון לגבש משהו.
דוד טל: אני פותח את ישיבת ועדת העבודה והרווחה והבריאות של הכנסת.
דוד טל: על סדר היום החלטה 862 של הממשלה מיום ה- 4.11.01 על ביטול החלטות הממשלה בדבר החלת חוק שרות המדינה (משמעת) תשכ"ג - 1963 על עובדי בזק, החברה הישראלית לתקשורת בע"מ.
דוד טל: יסביר לנו נציג משרד התקשורת למה אני צריך להוציא את העובדים הללו מכלל העובדים.
דוד טל: למה לא לעשות לכל ועד עובדים בית דין משמעת כשלעצמו?
רונן רינגולד: הרציונאל שונה בבסיס הבקשה של שר התקשורת שהוא לאפשר גמישות ניהולית בכל הנוגע להליכי המשמעת של חברה שעוסקת בתחום התקשורת בעידן של תחרות וטרום הפרטה.
רונן רינגולד: אין שום סיבה בעידן כזה להמשיך את ההליכים המסורבלים משהו של בזק בהשוואה לחברות אחרות.
דוד טל: יש הרבה חברות אחרות שעומדות בפני הפרטה.
דוד טל: יש הרבה חברות הפרטה שעומדות בפני תחרות יום-יומית וקשה.
רונן רינגולד: אבל החוק לא חל על אף אחד מהם.
דוד טל: אתה מדבר על הוראת התקשיר?
דוד טל: זה רק על בזק?
רונן רינגולד: אמת.
דוד טל: זאת אומרת שהוא היה חריג עד היום.
דוד טל: למשרד המשפטים יש מה לומר?
שי סומך: אנחנו תמכנו בהצעה.
יוסי גווילי: אין זה סוד שהנציבות התנגדה לאורך כל הדרך לתהליך.
דוד טל: מה היה הרציונל מאחורי ההתנגדות?
יוסי גווילי: אנחנו סברנו שלאור המעמד של חברת בזק, שהיא עדיין חברה ממשלתית- ציבורית, והמעמד של עובדיה הוא לא של עובדים פרטיים, ראוי ונכון שנושא המשמעת יאוגד ויטופל על ידי גוף אחד מרכזי שפועל ללא משוא פנים ובאופן מקצועי לשם שמירה על תדמית השירות הציבורי, כי חברת בזק עדיין חברה ציבורית.