GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מידד גיסין: כל הנושא של הביטוח המשלים צריך לדון בו ולפתור אותו, והוא לא יפתור את הבעיות של השר"פ כמו שנאמר.
דוד טל: אנחנו לא רוצים להתייחס לזה.
מידד גיסין: אני רק אומר שצריך להזכיר גם נתון בסקר – ש- 60% מאלה שנסקרו והם בעד השר"פ הם בעלי אמצעים.
מידד גיסין: זה נתון שצריך לבדוק אותו.
מידד גיסין: אין לנו שום התנגדות לרפואה פרטית, אבל לא במערכת הציבורית.
יוסי כהן: אני מבקש להתייחס לשני נושאים – האחד זה השכר ונושא שני הכנסת עבודה פרטית למערכת הממשלתית.
יוסי כהן: דוגמה שניה – במערכת הבריאות יש רופאים ותקופות של רופאים שאין להם עבודה נוספת:
יוסי כהן: כוננויות או מרכיבים שהם מעבר לשכר הרגיל, ולצורך כך יצרו בתוך הסכמי השכר תחליף לעבודה הנוספת.
יוסי כהן: זה נקרא תכ"ז – תמורה כספית זהה.
יוסי כהן: בתקופות שבהן לרופא אין את התמורה בגין העבודה הנוספת, יצרו את העניין הזה.
לאה ופנר: אבל הם משלמים את זה.
לאה ופנר: אתם לא משלמים גרוש.
יוסי כהן: אני רוצה להסביר את המנגנונים של השכר.
לאה ופנר: אבל הם הפרישו כסף.
יוסי כהן: אני עכשיו לא שואל מי מממן את זה.
יוסי כהן: אני מנסה להסביר מנגנונים בשכר, איך הם עובדים.
דובר: זכותי לשים בבנק כסף.
יוסי כהן: זכותך לשים בכל מקום כסף.
יוסי כהן: צריך לזכור שמערכת הבריאות זה לא שאלה של מצב רגיל ביחסי כוחות ביחסי עבודה.
יוסי כהן: יש כאן סכנה לחיי אדם ולכן יכולת העמידה של הממשלה והמעסיק הציבורי בשביתות במערכת הבריאות היא לא כל כך גדולה.
זאב וורמברנד: אילנה כהן מייצגת גם את האחיות של שירותי בריאות כללית ואתה מדבר גם על רופאים שלי.
יוסי כהן: בנושא השכר, אני רואה את ההיתר הזה לשר"פ ואת ההסדרה של זה כקטר שיוביל את השכר במערכת הבריאות וגם במערכת הציבורית.
דוד טל: גב' היבנר תוכל להתעסק בכמה תיקים?
מירה היבנר: אחרי הצהרים.
יוסי כהן: ולכן כדי להחזיק את פלוני, כדי להחזיק אדם בעל שיעור קומה, אני איאלץ לבוא ולמצוא סידור שהוא יוכל בחצר שלי לעשות עבודה פרטית כדי לא לאבד אותו.
דוד טל: אני מכריז על הפסקה של חמש עד עשר דקות.
דוד טל: כשנחזור, נראה כמה דוברים נותרו.
דוברים: בואו נסיים עכשיו.
דובר: אולי צריך לקיים דיון נוסף.
דוד טל: אם תרצו להמשיך את הדיון בפעם אחרת ונוסיף עליו את הנושא של שכר הרופאים – בבקשה.
דובר: כן, גם בנושאים הערכיים.
לאה ופנר: אני רק חושבת שאי אפשר להביא לכאן את שכר הרופאים כי צריך אז להביא את שכר האחיות ואת כל השכר.
לאה ופנר: אתה לא יכול לדון כאן בשכר.
דוד טל: אני יכול, גם יכול.
זאב וורמברנד: אדוני היושב ראש, לא הזמנת רופאי קהילה כדי לשמוע אותם ואת העובדים הפנימאים לא הזמנת.
דוד טל: רבותי, האמת היא שלא ידעתי לאן אני נכנס, אבל אני מבין שהנושא הזה רחב וטעון.
דוד טל: אשר על כן, אנחנו נסיים כאן ונקיים דיון נוסף בהמשך לנושא הזה.
דוד טל: נוסיף עליו את המשקל והעוצמה של ההשלכות החברתיות ונוסיף עליו את תנאי השכר של הרופאים.
חברי הוועדה: דוד מגן
מוזמנים: עו"ד דלית רנרט משרד העבודה והרווחה אהוד בן דרור משרד האוצר דליה גורדון אגף מחקר, המוסד לביטוח לאומי שולמית זלצר המוסד לביטוח לאומי עו"ד רועי קרת הלשכה המשפטית, המוסד לביטוח לאומי עו"ד זיוית שלמון נציבות שירות המדינה
יועץ משפטי: אורית נהיר
קצרנית: הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – חופשת לידה), התשס"א-2001
דוד טל: על סדר יומנו הצעת חוק עבודת נשים של חבר הכנסת דוד מגן.
דוד טל: חבר הכנסת מגן, מדוע אנחנו צריכים לאשר את התיקון הזה, במה הוא טוב, במה הוא לא טוב, מה הבעיות שאדוני רואה בו.
דוד מגן: זה מחיר של חבר כנסת שיש לו עוזר פרלמנטרי צעיר, אב לחמישה ילדים, אשר לפני חצי שנה נולדו לו תאומים.
דוד טל: סיפור מהחיים.
דוד מגן: בלי עין הרע.
דוד מגן: ואז אני שואל את רעייתו: נו, אז יש לך חצי שנה חופשת לידה.
דוד מגן: אז היא אומרת לי: מה פתאום?
דוד מגן: ואז למדתי שחופשת הלידה לתאומים – עבור הילוד השני זה רק שבועיים ואז שאלתי: ואם זה שלישיה?
דוד מגן: ושלישיה אומרים לי – יוק.
דוד מגן: אז אמרתי: אם כך, צריך לחשוב על לידות עתירות ילודים, בלי עין הרע ולהעניק ליולדת חופשה מתאימה כדי שתוכל לטפל בילדים.
דוד מגן: זה הרעיון שלפי דעתי טמון מאחורי הרעיון של חופשת הלידה.
דוד מגן: הרעיון שלי היה פשוט: כל ילד מעניק לאמו או להוריו שלושה חודשים.
דוד מגן: הממשלה התנגדה, ביקשה לצמצם את זה לשבועיים.
דוד טל: בהסכמה?
דוד מגן: הסכמתי, לא בהתלהבות.
דוד טל: בלית ברירה.
דוד מגן: כדי להגביר את הסיכוי לעשות איזשהו שינוי וההצעה היא להעניק חופשה בת 14 יום על כל ילד נוסף.
דוד טל: זאת אומרת, אישה שבכרסה עשרה עוברים - - -
דוד מגן: אני מדבר על מה שאני מכיר אישית.
דוד מגן: מה שאני מכיר זה עד חמישיה.
דלית רנרט: הנוסח שתיאמנו בינינו ושמשרד העבודה בעצם מציג זה שבאמת בעד כל ילד נוסף, החל מהילד השני, יינתנו ליולדת שבועיים נוספים, כאשר מדובר באותה לידה ואנחנו העברנו נוסח בתיאום עם חבר הכנסת דוד מגן.
דלית רנרט: אנחנו לא רואים בזה בעיה.
אהוד בן דרור: אנחנו מתואמים, אנחנו לא מתנגדים.
דוד טל: ביטוח לאומי?
דוד טל: רועי?
רועי קרת: אני רק שואל את היועצת המשפטית: זה באמת הנוסח?
רועי קרת: אנחנו ביקשנו לצרף נוסח של תיקון לחוק הביטוח הלאומי, כדי להשלים את התיקון - - -
שגית אפיק: יש איזושהי תוספת לתקן את סעיף 151 בהתאמה.
דוד טל: אני מסמיך את היועצת המשפטית, שתנסח את זה בתיאום עם המוסד לביטוח לאומי, שינויים כאלה של נוסח כזה או אחר, בלי לשנות את המהות.
דוד טל: שאלה טובה: יש גידול בדמי לידה או אין גידול בדמי לידה.
דליה גורדון: רבע מיליון ₪.
שירלי אברמי: לא זאת השאלה.
שירלי אברמי: האם מדובר על דמי לידה או רק על חופשת לידה.
דוד טל: החוק מדבר על חופשת לידה.
דוד טל: השאלה של מנהלת הוועדה היא האם מדובר גם על דמי לידה.
רועי קרת: זה התיקון לחוק הביטוח הלאומי.
דוד טל: זה התיקון?
דוד טל: אז אולי תאמרי לי מה אומר התיקון?
שגית אפיק: ההצעה מתייחסת לתוספת של שבועיים בעד כל ילד החל מהילד השני שנולד באותה לידה - - -
דליה גורדון: השני כבר קיים.
דליה גורדון: השני לא בהצעת החוק.
שגית אפיק: אנחנו מבקשים לתקן את חוק הביטוח הלאומי, סעיף 51, כך שדמי הלידה ישתלמו בעבור השבועיים הנוספים הללו.
דוד מגן: לילד השני עד היום לא שילמו?
שגית אפיק: עד היום שילמו לילד השני.
שגית אפיק: עכשיו החל מהילד השלישי גם יתנו.
דוד טל: עכשיו מהילד השלישי גם יתנו.
שגית אפיק: תיקון של חוק הביטוח הלאומי, סעיף 51.
דוד טל: יפה מאד.
שגית אפיק: הועבר נוסח.
שירלי אברמי: זה לא מה שקיבלנו ממשרד העבודה.
שגית אפיק: משרד העבודה טעה.
דוד טל: לכן אמרתי שאני – אבל לא ידעתי שזה שינוי מהותי.
רועי קרת: משרד העבודה תיקן רק את חוק עבודת נשים.
רועי קרת: צריך לתקן בהתאמה את חוק הביטוח הלאומי.
דוד טל: אני רוצה לברך את חבר הכנסת דוד מגן, שהוא כיוון לדבר אחד וקיבל גם דבר אחר.
דוד מגן: לא, לא.
דוד מגן: אני רוצה להגיד שמבחינה משפטית ברור שצריך לציין את זה, אבל המחשבה שלי היתה שוודאי צריך לשלם.
זיוית שלמון: אני מבקשת לומר משהו.
דוד טל: שדולת הנשים, יש פה מישהו משדולת הנשים?
אמיר שנון: לא.
זיוית שלמון: אני מנציבות שירות המדינה.
זיוית שלמון: אני מבקשת להעיר רק הערה אחת:
זיוית שלמון: המצב היום לפי החוק הוא שכאשר האם או היילוד מאושפזים בין שבועיים לארבעה שבועות, החופשה מתארכת בהתאם, מקסימום עד ארבעה שבועות.
זיוית שלמון: החוק במפורש מציין, אבל, שהחופשה לא תעלה על שישה עשר שבועות.
זיוית שלמון: צריך לתקן את זה או פשוט להוריד את הסעיף הזה 6(ב1)(1), למחוק שזה לא יעלה על שישה עשר שבועות, כי זה יוצר סתירה בין הסעיפים.
זיוית שלמון: המצב היום הוא, שיש חופשת לידה בת שנים עשר שבועות.
זיוית שלמון: אם האם או היילוד מאושפזים בין שבועיים לארבעה שבועות – כלומר, גם אם מאושפזים יותר, המקסימום שאפשר להאריך את חופשת הלידה הוא בארבעה שבועות.
זיוית שלמון: זה המצב היום.
זיוית שלמון: עכשיו, נוצרת סתירה כאשר מתארכת החופשה בגלל התיקון הזה.
דלית רנרט: בסדר גמור, רשמתי לי.
דוד טל: זה בסדר מבחינתכם?
דלית רנרט: אנחנו נתקן את זה.
דוד טל: רק תסבירי, כדי שאני ארד לסוף דעתך – אישה שילדה ארבעה ילדים ונשארה בבית החולים, נניח, עד חודש ימים, תקבל - - -?
זיוית שלמון: היא תקבל עבור כל ילד נוסף שבועיים ועוד עד ארבעה שבועות בגין האשפוז.
דליה גורדון: לא עוד ארבעה שבועות, סליחה.
דליה גורדון: היא מבקשת שזה יהיה ועוד.
שולמית זלצר: יש חפיפה בין שני פרקי האשפוז.
דוד טל: את לא אומרת שעל כל ילד היא תקבל עוד ארבעה שבועות.
דוד טל: את אומרת: ללידה היא תקבל עוד ארבעה שבועות.
דוד טל: לגבי מספר הילודים זה לא משנה, אבל יש חפיפה לגבי פרק הזמן.
דלית רנרט: זה בסדר, אנחנו נתקן את זה.
דוד טל: אני מבקש רק מהיועצת המשפטית את תשומת לבך למה שנאמר כאן.
דוד טל: הדבר הזה טעון תיקון.
שגית אפיק: עלות תקציבית?
דוד טל: עלות תקציבית לאוצר יש?
דליה גורדון: רבע מיליון.
דוד טל: רבע מיליון, זה הכל?
דליה גורדון: שלישיות יש – כמה?
דוד טל: אדוני יושב ראש ועדת חוץ וביטחון, אני רוצה לומר לך שאצלנו כאן בוועדה לא נכנס דרך הדלת הזאת חוק בפחות ממיליארד שקל.
דוד טל: אתה שברת לנו את השוק.
דוד מגן: טוב, אני לא רוצה להזכיר לך בוועדת המשנה מה אתה מאשר, איזה תקציבים.
דוד טל: אנחנו מצביעים בעד הצעת החוק.
דוד טל: אנחנו מעבירים אותה לקריאה ראשונה במליאת הכנסת.
דוד מגן: תודה רבה.
דוד טל: תודה רבה לכם, אני מודה לכם מאד.
דוד מגן: תודה על היעילות, אדוני.
דוד מגן: תודה לכם.
חברי הוועדה: צבי הנדל
מוזמנים: עו"ד אמנון כוורי מתמחה, משרד המשפטים עו"ד רועי קרת המוסד לביטוח לאומי אהוד בן דרור משרד האוצר
קצרנית: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – שלילת זכויות ממבצע פעולת איבה), התשס"ב-2001 –
דוד טל: על סדר יומנו הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – שלילת זכויות ממבצעי פעולת איבה), של חבר הכנסת צבי הנדל ואחרים.
דוד טל: חבר הכנסת הנדל, בקצרה.
דוד טל: צריך רק לומר שהממשלה אישרה גם, כמדומני, הצעת חוק דומה או העבירה, בכל אופן, איזושהי החלטה כזאת שצריכה לעבור ועדת שרים לענייני חקיקה.
דוד טל: אני מציע שאם זה מקובל על חבר הכנסת המציע, אנחנו נריץ את הצעת החוק הזאת במקביל, אולי, להצעת הממשלה ואם אפשר יהיה להתכנס להצעת הממשלה, זה יקל עלינו.
דוד טל: אדוני לא חייב, אבל אני חושב שמבחינה מהותית זה פחות או יותר שומר על המסגרת שאדוני הציע.
צבי הנדל: לקריאה טרומית – ברשותך – ביקשה הממשלה שנשהה את הדיון בוועדה למשך שלושים יום, על מנת שהיא תגיד לנו את הצעתה.
צבי הנדל: אני כבר אז הסכמתי.
צבי הנדל: אני רק מבקש שלא נשהה את החקיקה הזו בגלל הממשלה.
צבי הנדל: מהותית, זה עונה על הדרישה המאד פשוטה, שאם מישהו רוצח יהודים או מתפוצץ, שלא ייהנו אחר כך מתגמולים מביטוח לאומי, אני מבקש שהמהות הזאת תישאר.
דוד טל: האם מקובל על אדוני, כפי שהציג, כמדומני, היועץ המשפטי לממשלה, שחוק שעמד לטובת המשפחה טרם מעשה ההתאבדות או טרם מעשה החבלה של אותו ראש משפחה, כמו: קצבת נכות, קצבת ילדים, אלה קצבאות שימשיכו להתקבל, אבל כל מה שנובע מעצם הפעולה של אותו מתאבד – זה יימנע.
צבי הנדל: זה מה שביקשתי.
דוד טל: ברור לי.
דוד טל: אנשי ביטוח לאומי, אצלכם אין הבהרות, אין השגות בנושא הזה, אתם צמודים להחלטת הממשלה, אין לכם בעיות עם זה.
דוד טל: מר אורנשטיין, יש לך איזשהן השגות המיוחדות?
דן אורנשטיין: בעקבות החלטת הממשלה, הרי יש נוסח שאושר.
דוד טל: כן, כן.
דוד טל: אנחנו מקבלים את - - -
דן אורנשטיין: את הנוסח הזה.
צבי הנדל: מה זה הנוסח?
צבי הנדל: אני לא מכיר אותו.
שירלי אברמי: מה שאתה מחזיק ביד.
רועי קרת: הנוסח של חבר הכנסת הנדל – הוא בעצם לא התכוון לזה, אבל – זה כולל שלילה של כל הגמלאות, כולל כאלה שאין להן קשר לעניין.
צבי הנדל: אני מתכוון רק למה שקשור לארוע.
דוד טל: לכן שאלתי אותו, אם כל מה שקדם לאירוע, נשמר.
צבי הנדל: זאת אומרת, שהטמטום המטורף הזה, שאנחנו משלמים קצבת ילדים, ימשיך.
דוד טל: זה בסדר, חבר הכנסת הנדל.
דוד טל: האוצר, אני מבין, מקבל את זה.
אהוד בן דרור: כן.
דוד טל: אשר על כן אנחנו מאשרים את זה ואנחנו מביאים את זה לקריאה ראשונה למליאת הכנסת.
צבי הנדל: אנחנו נחסוך.
דוד טל: פעם אחת יהיה חיסכון.
יאיר פרץ: צהרים טובים.
יאיר פרץ: על סדר היום הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – עבודה מועדפת למאבטח במוסד חינוך), התשס"א, של חבר הכנסת זבולון אורלב.
יאיר פרץ: ידידי, יושב ראש ועדת החינוך, בבקשה.
זבולון אורלב: לא דנים בהצעת החוק השניה?
שירלי אברמי: נכון.
שירלי אברמי: סליחה.
שירלי אברמי: הצעת חוק של חבר הכנסת איתן כבל, מיד נקריא את שמה.
שירלי אברמי: אתה צודק.
זבולון אורלב: כי דנים בשתי הצעות חוק יחד.
זבולון אורלב: זה על פי רשותו.
זבולון אורלב: הוא יושב במגדל התצפית בקלקיליה.
קריאה: מהי?
קריאה: כדי שגם אנחנו נדע?
יאיר פרץ: מיד, מיד.
יאיר פרץ: תכף נקריא את שמה.
יאיר פרץ: כמו כן על סדר היום הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – עבודה מועדפת ועבודה נדרשת באבטחה), התשס"ב – 2002 – השוני הוא רק שזה תשס"א וזה תשס"ב – של חבר הכנסת איתן כבל, שמקומו נפקד מאתנו כאן.
זבולון אורלב: שלי רק היא מיוני 2001 ושלו היא ממרץ 2002.
יאיר פרץ: אני מבקש מחבר הכנסת אורלב להציג את ההצעה.
זבולון אורלב: מאז שהתחילה האינתיפאדה, לצערנו הממשלה איחרה מאד בשידרוג הצורך של אבטחת מוסדות חינוך.
זבולון אורלב: ועדת החינוך קיימה על כך הרבה מאד דיונים.
זבולון אורלב: בין יתר הדברים, אדוני היושב ראש, התברר שמקצוע מאבטח מוסדות חינוך לא מושך אנשים טובים לבוא ולשמור, כיוון שיש מכרז – הרשויות המקומיות מקיימות מכרז – ובמכרז זוכות הקבוצות שמציעות את השירות הזול ביותר.
זבולון אורלב: פירושו של דבר, שהמאבטחים, השומרים, מקבלים בעצם את שכר המינימום.
זבולון אורלב: אפשרות אחת היא להעלות בדרך כזאת או בדרך אחרת את שכרם של המאבטחים ועל ידי כך להבטיח שיבואו אנשים יותר טובים.
זבולון אורלב: אני לא סומך על הדרך הזאת וחשבנו שהדרך היותר טובה היא להכיר במקצוע מאבטח מוסדות חינוך כמקצוע מועדף.
יאיר פרץ: למשוחררי צה"ל.
זבולון אורלב: למשוחררי צה"ל ועל ידי כך, מי שיועסק בזה בתנאים של החוק – נדמה לי שצריכים לעבוד בזה חצי שנה – יקבל מענק של סדר גודל של 7500 שקל.
אהוד בן דרור: 7670 שקלים.
זבולון אורלב: זה עלה מאז שדיברתי על זה בפעם האחרונה.
זבולון אורלב: הוא יקבל 7600 שקלים לערך.
יאיר פרץ: ברוטו.
זבולון אורלב: ברוטו.
זבולון אורלב: זו לא הוצאה נוספת למדינה, כיוון שפה הוא יעדיף את המקצוע הזה – כל חייל משוחרר יש לו זכות לבחור בעבודה מועדפת.
זבולון אורלב: זה מתוקצב.
יאיר פרץ: וכמה מסווגים בעבודות כאלה?
יאיר פרץ: איזה עבודות מסווגות כך היום?
זבולון אורלב: כיום אלה עבודות - - -
אריה מור: תחנות דלק.
אהוד בן דרור: המלונאות, החקלאות והבניין.
אהוד בן דרור: הלוח שם לא מעודכן.
זבולון אורלב: כבוד היושב ראש, כתוב כך: "עבודה בלתי מקצועית בתחנות דלק – שנבין על מה אנחנו מדברים: מתדלקים, בבניין – כל עבודה באתר בניה למעט עבודה פקידותית, בבתי מלון – מלצרות, טבחות, חדרנות ועבודה בלתי מקצועית לרבות שטיפת כלים ועבודות ניקיון ולמעט עבודה פקידותית ואתרי גידולים חקלאיים ובתי אריזה, עבודה בלתי מקצועית, לרבות עבודת ניקיון, למעט עבודה - - - ".
זבולון אורלב: כלומר: אם לוקחים לבית אריזה, כמנקה בסוף יום העבודה, חייל משוחרר – הוא יקבל את המענק הזה, אבל אם הוא הולך לאבטח מוסד חינוכי, לא.
זבולון אורלב: התברר שיש צורך – היו לנו הרבה מאד דיונים, כולל גם דיון פה בוועדה.
זבולון אורלב: אני רוצה להזכיר שלפני x חודשים הכירו בדיון מהיר שלי כאן בוועדה – שירלי, אני לא זוכר מתי זה היה – נציגי המשטרה, נציגי משרד החינוך העידו בפני הוועדה שיש צורך בדבר הזה.
זבולון אורלב: גם בוועדת החינוך העידו שיש צורך בדבר הזה.
זבולון אורלב: אני רוצה לומר שבכל רגע נתון, למשל, בירושלים – יושבת פה אתי בנימין, יושבת ראש ועדת הביטחון של ארגון ההורים בירושלים – בכל רגע נתון בירושלים חסרים כמה עשרות מאבטחים.
זבולון אורלב: יש תקציב.
זבולון אורלב: יש תקן.
זבולון אורלב: פשוט חסרים.
יאיר פרץ: אף אחד לא בא לעבוד.
אתי בנימין: לא באים.
זבולון אורלב: בימים שבדקנו – יום אחד בדקנו, היה מחסור של שבעים, יום אחד בדקנו, היה מחסור של שלושים, זה בגבול של כמה עשרות.
זבולון אורלב: זה היה לפני חודש מרץ הנוראי.
זבולון אורלב: בעקבות חודש מרץ הנוראי והצהרת המפכ"ל שעכשיו כל בעל עסק צריך מאבטח, אז בכלל יש מחסור.
זבולון אורלב: אתמול התחילו הלימודים אחרי חופשת פסח.
זבולון אורלב: היה חשש גדול מאד מה יקרה בבתי ספר, כי במהלך חודש החופשה הציעו לכל מיני מאבטחים שכר יותר גבוה בבתי עסק.
זבולון אורלב: אז למה לא ללכת לשמור בבית ספר ולקבל רק שכר מינימום?
זבולון אורלב: הוא הולך לשמור בקניון – זה עסק פרטי.
זבולון אורלב: עזריאלי יכול לשלם יותר כסף ולוקחים את המאבטחים.
זבולון אורלב: אתמול – אנחנו לא מפרסמים את זה – אבל היתה שוקת שבורה במערכת החינוך.
זבולון אורלב: אם המשטרה רוצה לדווח והיא מעודכנת, בבקשה – שתדווח.
זבולון אורלב: מהידוע לי – היתה שוקת שבורה.
זבולון אורלב: נעלמו, הסתלקו, שומרים ומאבטחים רבים ממוסדות החינוך ובבדיקה – הם הלכו לבתי עסק פרטיים, שם משלמים יותר.
זבולון אורלב: בית קפה משלם יותר.
זבולון אורלב: הוא רוצה לחיות.
זבולון אורלב: לכן אנחנו מציעים את הדבר הזה.
זבולון אורלב: אני רוצה לומר עוד דבר: מקובל עלי שזו תהיה הוראת שעה.
זבולון אורלב: זה לא צריך להיות דבר קבע.
זבולון אורלב: זו צריכה להיות הוראת שעה.
זבולון אורלב: אנחנו מקווים כולם שהמלחמה תסתיים מהר וכשיחזרו הימים כתיקונם – אין צורך בדבר הזה.
זבולון אורלב: יש כוחות השוק הרגילים – זה בסדר גמור.
זבולון אורלב: אני גם מוכן שהחוק יאפשר לשר לביטחון פנים גם לקבוע איפה זה צריך לחול.
זבולון אורלב: כלומר: שהחוק יקבע שבמקום ששר המשטרה קובע שיש נחיצות – שם המאבטח יקבל את זה.
זבולון אורלב: למשל: אם השר לביטחון פנים קובע שבראשון לציון אין צורך, אז מאבטח בראשון לציון לא יקבל, אבל אם הוא קובע שבירושלים צריך – אז בירושלים המאבטחים יקבלו את המענק הזה.
זבולון אורלב: זה יאפשר גם למשטרה לקבוע סדרי עדיפויות.
זבולון אורלב: יכול להיות שאם המאבטח הזה יקבל את המענק בין אם הוא שומר בשכונה המזרחית של כפר סבא או ברחוב ירחמילביץ' בפסגת זאב בירושלים מול חיזמה ובין אם הוא שומר בגבעת מרדכי בירושלים או במערב כפר סבא, אז הוא יגיד: מה אני צריך לסכן את החיים שלי?
זבולון אורלב: אני אלך למקומות הפחות המסוכנים.
יאיר פרץ: חבר הכנסת אורלב, אני חושב שאין מקום היום במדינה שלנו, לצערי הרב, שהוא בטוח.
זבולון אורלב: לכן אני משאיר את זה למשטרה.
יאיר פרץ: להפך.
יאיר פרץ: זה אולי יגרום לכך שאותן חוליות יגיעו למקום שבו אין אבטחה.
זבולון אורלב: אני בעד לתת גמישות לשר המשטרה.
זבולון אורלב: כלומר: לא לקבוע שגם כל מאבטח באילת באיזשהו מקום יקבל.
זבולון אורלב: אני לא יודע – יכול להיות שהמשטרה רוצה עדיפות.
זבולון אורלב: אני חושב שזה דווקא לטובתה של מערכת החינוך, שניתן יהיה להגיד: מי ששומר במקומות אלה ואלה מקבל, מי שלא – לא.
זבולון אורלב: היתה עוד הצעה אחת של מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
זבולון אורלב: בישיבה שהיתה אתו הוא הביע תמיכה מלאה ברעיון הזה ואמר לי שהממשלה תדון בזה.
זבולון אורלב: אני לא סומך על הדבר הזה.
זבולון אורלב: הצעת החוק עברה בטרומית - אף על פי שוועדת שרים לחקיקה התנגדה - בהתנגדות של שלושה ונדמה לי שבתמיכה של ארבעים חברי כנסת.
זבולון אורלב: זה יעבור, אין לי ספק.
זבולון אורלב: מנכ"ל משרד ראש הממשלה העלה רעיון שיהיה עוד תנאי, שפה יבואו רק אנשים שהם אוחזי נשק.
זבולון אורלב: כלומר: לא כל בעל תפקיד.
זבולון אורלב: אני לא הייתי נכנס להגדרות האלה.
זבולון אורלב: מי שהמשטרה אומרת שהוא יכול להיות מאבטח – גם היום זה כך.
זבולון אורלב: הם קובעים את הפרופיל מי יכול להיות מאבטח מוסדות חינוך – אם הוא חייל משוחרר, אז שיחולו עליו ההטבות.
זבולון אורלב: אני מבקש, לסיום, אם אפשר היום לסיים זאת לקריאה ראשונה, כדי שנספיק להכין אותה לקריאה ראשונה לשבוע הראשון שמתכנסת הכנסת.
זבולון אורלב: כי אני באתי בדברים עם מזכירות הכנסת, שזה ידון בקריאה ראשונה בשבוע הראשון שהכנסת מתחדשת, על מנת שבאותו שבוע נוכל להעביר את זה בקריאה שניה ושלישית.
זבולון אורלב: מוסדות החינוך פועלים.
יאיר פרץ: אני מקבל את ההצעה של אדוני ואם אפשר עוד במסגרת הפגרה להכין את זה כדי שבתחילת המושב נביא את זה לקריאה שניה ושלישית, אז גם טוב.
אלי ארוסי: אני ראש מדור מוסדות חינוך במטה הארצי ואני רוצה לתת קצת מספרים ונתונים ולהציג את העמדה שלנו.
אלי ארוסי: אנחנו מדברים, לפי נתוני משרד החינוך, על 14,842 מוסדות חינוך רשמיים במדינת ישראל.
זבולון אורלב: כולל גני ילדים.
אלי ארוסי: כולל גני ילדים, כאשר מתוכם כ-11,000 גני ילדים ועוד כ-3000 בתי ספר תיכוניים, יסודיים וכולי.
אלי ארוסי: נכון להיום משטרת ישראל מתוקצבת ב-3500 שומרים ומאבטחים, פלוס מינוס.
אלי ארוסי: אנחנו מדברים על כ-24% מכלל מערך מוסדות החינוך בארץ.
יאיר פרץ: מה קורה עם השאר?
אלי ארוסי: השאר לא מאובטחים.
זבולון אורלב: מותר לי קריאת ביניים?
יאיר פרץ: שלושת רבעי לא מאובטחים?
אלי ארוסי: לא, לא.
אלי ארוסי: לא מאובטחים על ידי מאבטח אישי.
אלי ארוסי: מאובטחים סביבתית על ידי ניידות וכולי, או גנים ובתי ספר פרטיים שהחליטו שהם מאבטחים על חשבונם.
יאיר פרץ: ואיך אתם בוחרים את המקומות?
יאיר פרץ: איך אתם מפרידים בין דם לדם?
אלי ארוסי: אנחנו עושים את חלוקת האבטחה לפי מדרגים.
זבולון אורלב: יש החלטת ממשלה משנת 1995.
אלי ארוסי: נכון.
זבולון אורלב: שקובעת: בית ספר – ולא גן ילדים – מעל 100 תלמידים.
זבולון אורלב: זה ה-3500 שמאובטחים.
אלי ארוסי: כן.
אלי ארוסי: זה ה-3500.
אתי בנימין: לפעמים על 99 ילדים לא נותנים מאבטח.
יאיר פרץ: אתה יודע אדוני, בעידן של היום זה דבר שהוא לא יעלה על הדעת.
זבולון אורלב: ועדת החינוך הודיעה שהיא תשבית את הלימודים מאתמול ולכן משרד החינוך נחלץ והציבו כרגע עוד כאלף ומאתיים שומרים בבתי ספר קטנים - - -
אתי בנימין: עדיין לא.
זבולון אורלב: מתכוונים להציב.
שרה חורש: מורות חיילות.
זבולון אורלב: מורות חיילות ועובדי פקידות שונים בעוד 1200 מוסדות שיקיפו את בתי הספר הקטנים מתחת למאה תלמידים ואת אשכולות הגנים, כלומר: באותם מקומות שיש שלושה גנים לפחות.
יאיר פרץ: הצעתכם, אדוני, תכלול את כל בתי הספר במוסדות החינוך?
זבולון אורלב: כל מוסדות החינוך.
אלי ארוסי: בתי ספר כן, ללא גנים.
יאיר פרץ: ללא גנים?
זבולון אורלב: גם גנים.
זבולון אורלב: זה יחול גם על גנים.
אלי ארוסי: לא על 8000 גנים שיישארו.
יאיר פרץ: על כולם.
יאיר פרץ: זו ההצעה.
זבולון אורלב: החוק הזה יחול על כולם.
אלי ארוסי: אה, החוק הזה כן.
אלי ארוסי: עכשיו אני מדבר על הכרת מקצוע המאבטח בהצעת החוק.
אלי ארוסי: אנחנו רואים בזה המון יתרונות.
אלי ארוסי: היתרון הראשון והמרכזי הוא המיומנות והמקצועיות של - - -
יאיר פרץ: בוגר צבא.
אלי ארוסי: של חייל ולא משנה באיזו הכשרה – אם הוא היה בשריון או בגולני – שאנחנו מקבלים אותו יחסית טרי אחרי הצבא, עם מיומנות מאד גבוהה בהשוואה למיומנויות שאנחנו מקבלים היום.
אלי ארוסי: דבר שני – אנחנו רואים, מהערכה כללית שלנו, שבדרך כלל החיילים האלה, שיוצבו במקומות מסוימים, אלה יהיו האנשים שיגורו באותו אזור.
אלי ארוסי: זאת אומרת: אדם שגר בירושלים, בפסגת זאב, בבית הכרם, בגילה, לא ילך לאבטח בפרדס חנה.
אלי ארוסי: זה בטוח.
אלי ארוסי: הוא יאבטח בגילה או בבית הכרם.
אלי ארוסי: ואז אנחנו רואים בזה יתרון גיאוגרפי, טופוגרפי, הכרת המבנה, הכרת האנשים, לפעמים יש גם אינטרס אישי, שהוא שומר על הגן של האח שלו.
אלי ארוסי: יש בזה גם יתרונות, שאנחנו רואים את הנושא של ההכשרה.
אלי ארוסי: הם לא צריכים לשבת ברענון וכל הנושא של הלוגיסטיקה של הירי קיים והוא כבר עשה את זה.
אלי ארוסי: עוד דבר צריך להדגיש ולזכור, שכל מאבטח שומר בשנה כשבעה חודשים.
אלי ארוסי: חמישה חודשים הוא "מובטל" ממוסדות חינוך.
אלי ארוסי: ובחודשים שהוא לא מועסק במוסדות חינוך, אז אם יש עכשיו פרוספריטי במסעדות, אז הוא הולך לעבוד במסעדה.
אלי ארוסי: לדוגמה, לצערי, המאבטח שנהרג בקריית יובל, היה מאבטח מוסדות חינוך שלא היה לו מה לעשות בחופש והוא הלך לעבוד בסופר.
אלי ארוסי: זאת אומרת: לחיילים זה מתאים.
זבולון אורלב: זה מכניס למעגל עוד חיילים, אתה אומר?
אלי ארוסי: עוד חיילים.
יאיר פרץ: כמה חודשים מקנה להם זכות לעבודה מועדפת?
אלי ארוסי: 152 יום.
אלי ארוסי: הבת שלי אמרה לי - - - עבודה מועדפת – 152 יום.
שרה חורש: 181.
שרה חורש: נכון, אבי?
אלי ארוסי: כמה זה המועדפת?
אלי ארוסי: 152 או 181 יום?
שירלי אברמי: כמה ימים צריך לעבוד בשביל להיות זכאי למענק.
אבי צרפתי: שישה חודשים מלאים.
אלי ארוסי: זאת אומרת, זה לא שלושים יום.
אלי ארוסי: זה 25 ימים.
זבולון אורלב: זה חודשים או ימים?
אבי צרפתי: זה גם וגם.
אבי צרפתי: שישה חודשים קלנדריים ובתוך כל חודש לפחות 25 יום.
יאיר פרץ: זאת אומרת, שאפשר לכלול בזה שנה שלמה של לימודים.
אלי ארוסי: זה 211-212 ימי לימוד בשנה.
אלי ארוסי: זה פחות או יותר תופס.
אלי ארוסי: אני רואה בזה עוד יתרון - שזה כבר לא קשור לאבטחה, זה קשור יותר לרעיון הכללי – שזה בדרך כלל יכול להתאים גם לסטודנטים.
אלי ארוסי: זאת אומרת, סטודנט שמשעה 07:30 עד 13:30 הוא מאבטח ובשעה 13:10 הוא נוסע לאוניברסיטה, הוא תופס גם עבודה מועדפת, גם עובד וגם לומד.
אלי ארוסי: זאת אומרת: הוא מרוויח את כל הדברים ביחד לעומת עבודות אחרות, שהן תשע או עשר שעות עבודה, שהוא בא כבר הרוס ולא יכול ללמוד.
אלי ארוסי: אלה הדברים שאנחנו רואים בהם את היתרונות.
אלי ארוסי: זהו.
זבולון אורלב: אתם תומכים.
אלי ארוסי: בוודאי.
יאיר פרץ: שרה.
יאיר פרץ: לאחר מכן ודאי האוצר מתנגד, לא?
זבולון אורלב: משרד החינוך לא פה?
אריה מור: משרד החינוך פה.
יאיר פרץ: אז כבר אני אתן לך.
יאיר פרץ: שרה, בבקשה.
שרה חורש: אני מנהלת האגף להכשרה במשרד העבודה והרווחה.
שרה חורש: אני רוצה להציג את זה בשתי פנים.
שרה חורש: קודם כל, למשרד העבודה והרווחה יש גם כן הרבה מאד מוסדות, בתי ספר תעשייתיים, מעונות לילדים - - -
זבולון אורלב: החוק שלי, אני רוצה שהוא יכלול גם מעונות יום.
שרה חורש: תודה לך.
שרה חורש: ובתי ספר תעשייתיים וחניכות שזה 14,000 תלמידים שצריך לתת להם את הפתרון.
אהוד בן דרור: כמה מוסדות זה בערך?
שרה חורש: שמונים מוסדות.
שרה חורש: שמונים מוסדות תעשייתיים, מעונות אין לי את המספר, אני אמסור את זה במועד יותר מאוחר.
זבולון אורלב: מעונות זה 800 בערך.
זבולון אורלב: אני יודע מדיון אחר.
שרה חורש: אני בעצם מייצגת פה את משרד העבודה, את השר ואת המנכ"ל ואנחנו רוצים לתמוך בנושא הזה מאד חזק, משני היבטים.
שרה חורש: א', מההיבט הבטיחותי והביטחוני – חזרנו לימי חומה ומגדל, כמו שזה נראה – ודבר שני: אנחנו גם רוצים לדאוג לאנשים שהם חסרי תעסוקה כרגע והם דורשי עבודה, בייחוד לחיילים המשוחררים ושזה ייתן להם פתרון סביר להיות מועסקים שנה שלמה.
שרה חורש: אנחנו רק רוצים שזה יהיה בליווי תקציבי, כמובן.
זבולון אורלב: אין כאן עלות תקציבית, יש לך אי הבנה.
שרה חורש: לביטוח הלאומי יש פה תקציב.
זבולון אורלב: אין כאן תקציב.
אהוד בן דרור: גם ביטוח לאומי זה תקציב.
אהוד בן דרור: יש גבייה של ביטוח לאומי - - -
זבולון אורלב: לא, הוא יכול ללכת לעבוד בתחנת דלק.
יאיר פרץ: אנחנו נחזור אחר כך לנציג האוצר.
שרה חורש: אוקי.
שרה חורש: אני מורידה את ההערה.
שרה חורש: אני תומכת.
יאיר פרץ: קודם כל לגבי הכללת מוסדות חינוך – מנהלת הוועדה מציעה ובצדק – להכניס פה סעיף בתוך זה שבו ייכתב שאבטחת מוסד חינוך שיקבע השר.
יאיר פרץ: להשאיר את זה לשיקול השר, שהשר יקבע אם מעונות יום או מוסדות תעשייתיים.
יאיר פרץ: נשאיר את זה לשיקול הדעת של השר.
זבולון אורלב: לא, זה לא מה שסוכם עם יושב ראש הוועדה.
יאיר פרץ: בסדר, אני מציע את זה רק כהצעה שיכולה לכסות את הנישה.
זבולון אורלב: אנחנו רואים את מעונות היום כחלק ממוסדות חינוך.
שרה חורש: כמו גנים.
זבולון אורלב: אתה צריך להבין שבתוך מעונות היום יש גני ילדים שבתוכם יש ילדים בחוק חינוך חובה.
יאיר פרץ: יש שתי קטגוריות - - -
שרה חורש: יש גילאי 3, 4 ו-5.
יאיר פרץ: יש אפס עד שלוש, זה מעונות היום המוגדרים ויש שלוש, ארבע וחמש.
זבולון אורלב: בחלק ממעונות היום של 0-3, בתוכם, יש גני ילדים של גילאי 3 - - -
יאיר פרץ: בתוך הקומפלקס.
זבולון אורלב: שבתוכם יש חינוך חובה.
שרה חורש: לכן אני מעלה את זה.
יאיר פרץ: נציג משרד החינוך, בבקשה.
אריה מור: קודם כל אני רוצה לברך על כך "שהגענו עד הלום".
אריה מור: אני מקווה שהתהליך גם יסתיים.
יאיר פרץ: מה שמך, אדוני?
אריה מור: שמי אריה מור ואני סגן מנהל אגף הביטחון ואחראי על מוסדות חינוך במשרד החינוך.
אריה מור: אני מצטרף להמלצת המשטרה.